OB OPTICI MARKANTUNA DE DOMINIS. 207 
(tumačenju duge) nalaze se u jednom djelu Antuna de Dominis, 
spljetskoga nadbiskupa u Dalmaciji, što no izide na svjetlo g. 1611, 
istoga vremena, kad je i umro pisac u tamnicah inkvizicije,! ali 
kako se kaže, bilo je djelo mnogo prije napisano.? Vriedno je pri- 
pomenuti, kako sudi Goethe, koj je sam o bojah razprave pisao, 
medju Descartesom i de Dominisom. ,Cartesius' Verdienste, veli 
Goethe, um den Regenbogen sind nicht zu leugnen. Aber auch 
hier wie in anderen Fillen ist er gegen seine Vorgiinger nicht 
dankbar ... Solche_Geister, ohne es beinahe selbst gewahr zu 
werden, verleugnen was sie von ihren Vorgingern gelernt, und 
was sie von ihren Mitebenden geniitzt. So versehweigt er den 
Antonius de Dominis, der zuerst die Glaskugel angewendet, um 
die ganze Erscheinung des Regenbogens innerhalb des Tropfens zu 
beschrinken, auch den innern Regenbogen sehr gut erkliirt hat.“3 
Mnogi su si filozofi, kako de Dominis veli, glave razbijali da 
protumače pojav duge, ali nisu uspjeli i to, kako on misli, s toga, 
što su jedni pojav motrili više filozofički, hoteći ga samo umovanjem 
protumačiti i neobzirući se na matematički dio; dočim su drugi 
udarili obratnim putem, imajući samo matematiku na umu. Hoteći 
ovaj veleznameniti pojav exaktno protumačiti, valja obje česti, filo- 
zofičku, ili kako bismo danas rekli, fizikalnu i matematičku u jednu 
cielost spojiti. Tri su momenta, koja tumaču ovdje valja pred očima 
imati: oblik duge, t. j. okruglost, šarenost i red, kojim boje jedna 
za drugom sliede. Prema ovim trim momentima nastoji Dominis 
da dugu protumači. 
Najprije pobija teoriju znamenitijih starijih filozofa, koji su ku- 
šali ovaj pojav protumačiti i zašto nijesu uspjeli. O Albertu velikom 
veli, da mu je tumačenje koje krivo, koje tako zamršeno i pomu- 
ćeno, da čovjek nezna šta tumač hoće da kaže. Niti slavni mate- 
matik Cardanus nije bolje uspio. 
Od starih naravoslovaca trudjaše se najviše Aristotel, da posta- 
nak i različite miene duge prouči. Mnogo vjekova držahu njegov 
nauk ob ovom pojavu jedino valjanim tako, da su svakoga smatrali 
drzkim napadačem na ugled velikoga grčkoga filosofa, tko bi se 
bio usudio njegovu se tumačenju protiviti. Mnogi stariji pisci drže 
a od novijih tvrdi već češće napomenut Englez Whewel, da je de 
1 Vrieme nije istinito, jer je de Dominis umro po Ljubiću 8. rujna 1624. 
2 Qeuvres de Frangois Arago. Not. biogr. T. III. p. 305. 
3 Poggend.: Biogr. liter. Handw. 1. e. 
