OB OPTICI MARKANTUNA DE DOMINIS. 209 
admistus est. Quinimo sol ipse per caliginem et fumum puniceus 
apparet. Quocirca arcus refractio prima ejusmodi colorem habere 
videtur: quippe cum refractio a parvis asperginibus fiat.! 
Ovdje će na mjestu biti, da u kratko nacrtamo nauk današnje 
znanosti o duzi, pa tek onda da prejdemo na Dominisovo tuma- 
čenje. Postanak sama pojava onako kako ga očima motrimo pro- 
tumačen je već od prastarih vremena, jer tomu netreba drugo do 
zdravih očijuh. Kada ti naime s preda kiša pada, a s traga sunce 
sjaje, onda se pojave s preda pred motriocem na mrklu nebu jedan 
ili obično dva šarena pasca — dvie duge istih boja, što ih vidimo 
u spektru, kad se svjetlo prozračnom prizmom rastavi, tom samo 
razlikom, što boje manjega t. j. nutarnjega i većega ili vanjskoga 
pasca obratnim redom sliede: u glavnoj (nutarnjoj) duzi stoji crvena 
boja na izbočitoj, a u drugotnoj na dubnoj strani. Osim preobra- 
ćena reda jesu u glavnoj duzi boje znatno punije, intenzivnije nego 
li u drugotnoj. Svaka boja ima u svakoj duzi svoj polumjer, crvena 
u glavnoj duzi == 42". 30“, a ljubičasta = 40". 25“, dočim je er- 
vena u drugoj duzi = 90". 58“, a ljubičasta = D4". 10“. Zajed- 
ničko središte obim dugama leži u pravcu, što ide sunčanim sre- 
dištem i motriočevim okom. Motriocu se čini da je duga samo ša- 
reni nebom protegnuti okrug, dočim je onaj okrug u istinu projek- 
cija šarenih plašteva od više čunjeva, kojim je zajednički šiljak u 
motriočevu oku, a otvori su im različiti prema lomivosti zraka, od 
kojih su oni plašti sastavljeni. Što je ovaj čunj šupalj razlog je 
taj, što se samo uspješne zrake na nebu projiciraju te čine šaren 
okrug, dočim se neuspješne tako odbijaju da nedopiru do oka, 
dakle se izgube te sredina čunju ostane nevidljiva. Kadšto se vidi 
samo maleni komad šarena luka iznad horizonta, t. j. visina duge 
je malen», drugda se opet vidi veliki komad; u ovom je slučaju 
visina duge nad horizontom velika To visi o tom, kako visoko 
stoji sunce iznad horizonta te je najmanja duga kad sunce stoji 
blizu 42" nad horizontom, a najveća, kad je u samu obzorniku, 
dakle kad izlazi ili zapada, jer se onda polovica kolobara iznad 
obzornika vidi. To je razlog, zašto kod nas ljeti poslije 8 ure prije 
podnei prije 3 poslije podne nemože biti duge; dočim zimi može 
postati i o pć6dne, jer onda stoji sunce daleko izpod 42% nad hori- 
zontom. 
De Dominis je prvi kušao protumačiti dugu te je u glavnom 
! Arist. meteorol. 1. III. p. 321. | 
RO BIOZA XLII. 14 
