OB OPTICI MARKANTUNA DE DOMINIS. 213 
(m--1) (z—2r). Prema tomu biti će luk što leži izmedju obijuh 
izlaznih točaka normalne i gornje zrake Še 
\=2(m-H)r--i...(6) 
Iztražujući i ovdje je li vriednota za A ima maximum ili mini- 
mum, diferencirajmo najprije a onda stavimo prvu derivatu = o, 
te ćemo dobiti: 
dA = 2 (m--1) dr — di 
o==2(m--1) dr —di, ili 
Umetnuvši mjesto-S--viednosti iz gornje jednačbe (3), dobijemo 
i 
2 (mes ACO a =1 
N C08. r. 
2 (m--1) cos. i = n cos. r, ili 
4 (m-h-1) ? ces.? i == cos.* r 
Zamjeniv n? cos.* r iz jednačbe (2) sa n*—1—- cos.?i dobijemo 
poslije nekih malenih preinaka : 
n?*—1 
“imirij'=1 
posal y nan 
4 (m--1)*—1 
Kao što se vidi vriednost za cos. # je ovdje uviek tim manja, 
čim veći je m. 
Tražeći za A drugu derivatu, dobijemo 
sh a Ošr 
dika. maaka Tre 
2 
Znajući pako več iz gori dokazana, da je i uviek negativan, slie- 
i 
C08.*i 


di da dopadnomu kutu # odgovara najveća vriednost za luk 2. — 
Ako zraka Se padne u zraku Sa, onda je dor. kut i==0, dakle 
je i lomni kut r==0 (obzirom na sin.i ==n sin. r), dakle je osvrtom 
na jednačbu (6) i razmak izmedju izlazišta zraka Še i Sa t.j. 
A=o. S rastućim kutom doraza raste i A te mu je tim veća vried- 
nost čim se više zraka približuje tangencijalnu položaju napram 
kapi, t. j. kad se kut # približuje vriednosti 90% Tako je n. pr. 
zam =1 
