OB OPLICI MARKANTUNA DE DOMINIS. 215 
čine one zrake, koje padaju iznad normalne zrake i to za crvenu 
boju pod kutom D9* 25“, za ljubičastu 58" 44“, dučim ostale boje 
padaju medju ove dvie skrajnje. Zrake pako, koje udare o kap 
izpod normalne zrake dignu se poslije loma i odraza tako visoko, 
da jih oko s nizine nemože vidjeti; moglo bi jih uhvatiti samo u 
onom slučaju, kad bi se čovjek nalazio iznad oblaka, dakle budi 
na visokoj gori budi u balonu. 
Druga (vanjska) duga. 
Od zraka, koje udaraju o kap izpod normalne zrake te se dva: 
krat odraze, postane vanjska iliti drugotna duga. Za ovu dugu do- 
bijemo dorazni kut i, vrtnju v, i odklon o _ iz jednačba (1) i (4), 
ako ondje metnemo m=2; imademo dakle 
za crvenu zraku: ja = STaDE 
rpe=#:40132%! 
za ljubičastu zraku: i, == 11" 20 
rje pao s10 
E ==2290%06! 
ti = +:D0%D6/ 
Guo polo 80 
U ovom slučaju je naime o, == 8, — rz itd. — Odklon raste 
istim razmjerom, kojim i vrtnja prema lomivosti zraka. S toga sliedi 
da je red, kojim boje sliede u ovoj duzi obratan prema onomu 
glavne duge. Kako se iz prilozena lika 2. vid:, postaje druga duga 
od zraka, koje padaju na kap izpod normalne zrake, te izlaze na- 
kon dvokratnoga odraza na istoj strani kapi, gdje su bile unišle, 
te su zemlji obraćene, dakle ih motrive još vidjeti može. U ovom 
drugom slučaju ima odklon isto tako najmanju vriednotu kao što i 
vrtnja; s toga sliedi da zrake, koje udaraju o kap niže, nemogu 
doprieti do oka, dakle ostanu bezuspješne. Kako gori napomenu- 
smo, ostanu zrake kod nutarnje duge bezuspješne, koje udaraju pod 
većim od 59? 25, kutim, isto tako ostanu kod vanjske duge nrake 
bezuspješne, koje udaraju nize od nomalne zrake. S toga opet 
sliedi da one kapi, koje leže izmedju obijuh duga nemogu odrazi - 
vati svjetlo, dakle prostor medju njimi ostane neosvietljen. 
Prema teoriji dosad razvitoj imalo bi biti nebrojeno mnogo duga; 
pitanje dakle nastane, zašto čovjek nevidi više nego samo dvie. 
Odgovor bio bi u prvi mah lahak. Buduć da se svakim lamanjem, 
a najviše odrazom svaki krat nešto svjetla izgubi, mora da se to- 
likimi opetovanimi odrazi svjetlo tako raspe, da nestane svake us- 
pješne zrake. Ako se ipak uzme na obzir, da u intenzivnosti svjetla 
