2 M. VALJAVEO, 
platna = hodnik; galga obično plur. gAlge, gauge der galgen, 
dalm. gen. 40; eruc 5/247: gauge ete.; klinga messerklin ge, 
nagfl. Đ0; m&zga alburnum; baumsaft: vrba ide v mezgu hrv. ; 
mdizga schlamm, dalm. jer. 38: ker nej bilu vodć, temuč muzga . .. 
inu Jeremias je v' muzgo zagreznil; = mezga baumsaft; nijga 
schlacke_ (neige) trpl. 103: vse nevernike zemlć zavržeš kak 
najgo (u dalm. psalm. 119: žlintra); njčrga weinerlicher mensch, 
der nergelt, kr.; par ga (što znači, zaboravih); pčrga, ime 
šarenoj kravi, hrv.; r6zga palmes; šarga, ime kobili (magj.?) 
hrv.; škarga zwiesel, hrv.; špArga asparagus, hrv; šranga 
mautsperre; dalm. deut. 20: onu je vsaj en lejs na pdili inu nikar 
človik, de bo moglu za ene šrange pred tabo biti; štanga die 
stange, dalm. exod. 25; štčnge, plur. die stiege, dalm. 3. reg. 6; 
cruc. Đ/811; virga, ime kobili, (magj ?) hrv.; žvinga 1 švinga 
die schwinge, nagfl. 60: žvinzse (kod stola) so na duzi četvćro kii- 
klite; Žarga ime vlastito, kr. 
41. Bieči kojim je tvorka ili završetak aga imaju “na prvom a 
u tvorke: muriga himbeere, hrv.; ošlj4ga, vrst šlive, hrv.; 
vinjaga labrusca, hrv. 
48. Rieči kojim je tvorka ili završetak ega imaju “na e u tvorke: 
batelćga, vrst jabuke, hrv.; kišćge plur. i kišege, jaram koji 
se metne na rudo, kad četiri konja voze, hrv. 
49. Rieči kojim je tvorkaili završetak #ga imaju “nai u tvorke: 
batiga glockenschwengel, hrv.; beliga, vrst šljive, hrv.; češ- 
ljiga carduus; česmiga = česmika; fajdiga, njeka psovka ili 
pogrda, u. pr. otac veli sinu: ti fajdiga! ne znaš se ni oblćči. hrv. ; 
kaštiga poena, krajč. 99: kaštige; al dolazi naglas i na slovci 
pred tvorkom, mul. 409: kaštiga; katriga = stolac, hrv.; ke- 
sige plur. soldačke cipele, hrv.; knjiga, češće plur. das buch ; 
kotriga das glied, kiizm. 316; papiga papagei; taliga, teliga 
i telćga, kod jarma dvoje kao polumjesec zavinuto tanko istesano 
drvo; hrv.; tatiga, augm. od tat fur, hrv.; tolige pl. — tačke; 
tnige plur. fangeisen fir fiichse (od Tuu u Taru) štj.; veriga ca- 
tena. — Na slovci pred iga naglas ima šitriga zauberei, gčn. 29. 
90. Rieči kojim je tvorka ili završetak oga, uga imaju “na pred- 
zadnjoj slovci: balć ga pus, hrv.; bočiiga, ime svinji, hrv. bra- 
dga, ime svinji, hrv.; črniga, sus nigra, hrv.; čvrljiga, 
izkvareno vino kad ga je malo, hrv.; hal6ćga, haliga seegras; 
jar4ga fossa profunda; kišiga, ime svinji, hrv.; lisiga, ime 
svinji, hrv.; marćga, macula kr.; matar6ćga, motorćga, na me- 
