4 M. VALJAVEO, 
ordninga ordnung dalm. jer. 33: to ordnungo nebes inu zemlje; 
sam. I. 4; itd.; prepiringa zank kr.; pret&žinga škr. 119: 
vživaj v' dobrim č&4si dobrote inu preskrbi se za hudi čas; zakaj 
taki tega kakor uniga je bog naredil, de bi človčk nobene pra- 
vične preteženge čez njega ne našal (Sal pred. 7. 16); pritožinga 
das sich beklagen, eine klage, kr.; r4jtinga rechnung (raytung), 
dalm. u predgovoru k ezeh.; itd.; regiringa i regiringa re- 
gierung cruc. 2/199: pod njega regirengo bogovi so se tulkajn 
ugmerali; pohl. opr. 189: v' prveh lejtah svoje regirenge; š4- 
cinga schitzung dalm. lev. 27; 4. reg. 21; šAtringa zauberei 
hrv.; šćnkinga schenkung, geschenk, dalm. dan. 2; num. 18: 
3. reg. 9; cruc. 2/12. 129. 136. 166; štrafinga, štrajfinga be- 
strafung, strafe, cruc. 2/10. 30 itd.; vćzinga das angebinde, kr. 
D2. Rieči kojim je tvorka ili završetak ha imaju većinom na 
slovci pred tvorkom naročito one, u kojih ima vokal ilir pred ha: 
jiha suppe, gasp. 1/739; I6ćha gartenbett; m&rha armentum, 
gon. 26: mirha; mrha das aas, dalm. jer. 16; cruc. Đ/95; mdha 
musca; sn&ha (snčha) nurus, dalm. ezeh. 22; strćha tectum ; 
švćha i švčha nadel —, axtčhr (uz šves fem.) hrv.; vćha spund 
gol. 32; — a * imaju, kojim je suglasno pred ha: bavha, krava 
koja gubicom i repom mnogo oko sebe maše, kr.; mavha hir- 
ten —, bettlertasche: vsak ber&č svojo mavho hvali, nar. poslovica 
kr.; sajha, zločesta puca, hrv.; (od seuche?). 
DJ. Rieči kojim je tvorka ili završetak eha ima malo; meni su 
poznate samo: maičeha noverca, uz mičoha kop. 246; mičaha 
ravn. 2/61; mačiha i m4čuha; i palćha kr. (ali što znači, ne 
znam). 
D4. Mieči kojim je tvorka ili završetak tha imaju “na žu tvorke: 
Lavriha, ime vlastito; pavliha harlekinn; peliha i pelćha 
hitzblisehen; SŠtariha, ime vlastito, kr. 
99. Rieči kojim je tvorka ili završetak oha strane su te imaju 
naglas na slovci pred oha: p4ntoha (što znači, ne znam) kr. ; 
rantoha i r4ntaha (Miklošić 287: rantaha od ranta; ja mislim od 
raintuch, gdje je rain = feld) ona plahta, sto se na kola metne, 
kad se snoplje kuči vozi i koja se pod ,kozlec“ prostre, da se iz- 
palo zrnje po zemlji ne izgubi kr.; pinčoha bundlsehuh i rđn- 
čoha randschuh (?), halbstiefel, kr. | 
96. Rieči kojim je tvorka ili završetak uha ima malo: pav- 
laha = pavliha; pazduha axilla, ali se govori _paisha i pajsha 
a pisano dolazi pazduha, pazuha, paziha, dalm. ezeh. 13: ludem 
