30 M. VALJAVEO, 
B. Kako se substantivom a- deklinacije naglas u deklinaciji 
mienja. 
1. Jednoslovčane rieči. 
Jednoslovčanih rieči na a ima veoma malo a i ove su valjda 
sve skraćene od dvoslovčanih. Sve imaju “, koji ostaje uviek u sing. 
nom. voc. dat. i loc; u plur. loc. i dual nom. voc. i acc., a može 
ali ne mora ostati u svih padežih, gdje je rieč jednoslovčana, osim 
plur. (i dual.) gen.; ali se “ može pretvoriti i često se pretvara 
na * u sing. acc. gen.; plur. nom. voc acc. dat. instr.; i dual 
dat. i inst; a na * mienja se u sing. instr. i u plur. (dual) gen. 
Za primjer neka služi slja 
Sing. plur. dual. 
nom. voc. slja 8ljč 1 slj6 slji 
acc. sljo 1 sljo sljč 1 slje slji 
gen. slje 1 slje sljd slja 
dat. slji sljam i sljam sljama 
loc. slji sljah sljah 
instr. = sljo 1 slj6 sljami sljama. 
2. Dvoslovčane rieči : 
Ove imaju u sing. nom. 
a) “ na zadnjoj slovci: stezi; c) “ na predzadnjoj slovci: diiša; 
b) “ na zadnjoj slovci: gosp4; č) * na predzadnjoj slovci : noga, zomljag 
d) “na predzanjoj slovci: binka. 
a) Hieči s “ na zadnjoj slovci obične su u kranjštini navlaš u 
gorenštini, u kojoj potonjoj u predzadnjoj slovci dolazi samo li 
poluglasno ili pravo ili drugo samoglasno spalo na poluglasno. 
Kod ugrskih Slovena i u Kajkavaca, na koliko ja znam, toga neima. 
Ove rieči imaju ili u svih padežih “ na zadnjoj slovci ili se rav- 
naju po sve po jednoslovčanih po primjeru slja, samo u voc. u 
sva tri broja može naglas stajati i na predzadnjoj slovci i to po- 
tisnuti, dakle <. Za primjer neka bude steza. 
Sing. plur. dual. 
nom. stpza stbzč 1 stbz6 stbzi i štezčj 
voc.  stbza i stpza Stbzč, stbz6 i stbze stbzi i stpzi 
acc. stbzd i stpzo = stpzč i stpze stbzi i stbzdj 
gen. stpzč i stbpzć = stbz, stćz i stbz4 stoz, st&z i stbzd 
dat. stezi stpzam i stbzam stpzama i stbzama 
loc. — stpzi stbzah stbzah 
instr. stbzd 1 stbz6 stbzaml 1 češće stbzami — stbzamA i stbzama 
