PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. D9 
pokorni bili vu žel4j njegovi; plur. instr. željami, kizm. 
386 : štere se z vnougimi želimi vodijo ; 
žčna, sing. gen. žen€, kiizm. 108: je karan od njega za volo 
Herodi4šojce, žen ć Filippa; kiizm. 145: spoumente se z Lotove 
ženć; kiizm. 221: kraj je vzćo od cejne z zn4njom svoje žen; 
kiizm. 307: ne doteknoti se ženć; kiizm. 308: odvezan si od 
ženć; kiizm. 271: možjć so t&4 nih4li prirodjeno živlejnje ženć; 
kiizm. 304: je mouž glava ženć; kiizm. 344: porodjenoga z žen 6; 
predge: bog4 molijo za svoje ženć i otrouk zdravje; sing. instr. 
ženćuv, kiizm. 104: ka bi se zapisao z Mariov sebi zaročenov 
ženouv; kiizm. 309: razloček je med ženouv i med dćvojkov ; 
kiizm. 267: pridouči Felix z Druzillov ženouv svojov; kiizm. 
401: stao je te pozoj pred tov ženo uv; plur. dat. ženam, kiizm. 
248: gučali smo vkiip spravlenim žen&m; kiizm. 360: na pomoč 
boj onim žen&m; plur. instr. ženami, kiizm. 102: blažena si ti 
med žen4mi; kiizm mik. 97 i 109 i mol. 88: blagoslovlena si 
med ženimi. 
6) U kajkavštini. 
U Kajkavaca u tih riečih naglas na zadnju slovku skače na- 
vadno u sing. gen. loc. i instr. i u plur. gen., gdje se _megju 
krajnja dva suglasna umeće e blagoglasja radi: sestčr, mekćl, koje 
se € veoma riedko mienja na a: devojak. U ostalih padežih biva 
to riegje. I tuj u plur. gen ne dolazi nastavak a, ali za to se go- 
vori često “h nastavak uzaimljen valjda od adjektiva: meklih, sestrih. 
6 u sing. gen. i loc. ne glasi se tuj kao u Kranjskoj uzko nego 
otvoreno mnogo nalik na kranjsko č u zadnjih slovkah. — U plur. 
instr. kad stoji s predlogom ima * na & u dmi ne samo u ovih 
nego i u drugih riečih na a n. p.: z vodami, z žlicami, z vilicimi, 
s korpami, s svedočbami, s klučenicami, s knigami, s postelami, 
z molitvami itd. inače: vodami, žlicami, vilicami, k6rpami, svedač- 
bami, kličenicami, piiškami, knigami, pćstelami, molitvami. 
Sing. plur. 
nom. gora gore 
voc. gora gore 
acc. goru riegje gori gore riegje gor6 
gen. gore i gor6 (goro) g6r i gorih 
dat. = gore riedje gorč i gdri goram, riegje gorim 
loc. — gdre i gorč (gorč) i gdri— gdrah i gorah, goraj (goraj) 
instr. gorum, gorim, gori, gor6ć  gorami, a kad dolazi s predlogom : 
Zz gorami. 
