PRINOS X NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. T1 
šak: hriška; pušeak: piška, škor&nj: škdrnja; ostale ovake 
rieči vole ih: kdrpih, kiglih. 
6) u rezijanštini. 
Ovdje navodim njekoliko rieči iz knjige, kojoj je naslov ,opyt 
fonetiki rezbjanskih govorov I. Boduena-De-Kurtenč“, premda Bau- 
doin de Courtenay rezijanštinu ne broji k slovenštini, a navodim 
je za to, što je i rezijanštini glavno naglasno pravilo isto koje i 
slovenštini a koje pomenuti učenjak pag. 1 ovako izražuje: ,dolgih 
glasnyh bez vdarenija v rezbjanskom ne imčetsja“, a pag. 83: 
»V rezbjanskom nčt ni odnogo dolgago glasnago v slogč bez uda- 
renija“. Ali u čakavštini, kojoj Boduen rezijanštinu pribraja, ima 
toga n. p. ruka, duša, muka, juha, klupa, ljuba. Navedena mi 
knjiga pokazuje, da je rezijanski naglas. veoma nalik na slovenski 
i da u njoj malo ne iste dvoslovčane rieči u istih skoro padežih 
naglas pomiču prama kraju rieči i da njeke rieči baš kao u kranj- 
štini naglas mogu imati u sing. nom. ili na predzadnjoj slovci ili 
na zadnjoj, n. pr. rosa i rosa S. 74. Nu prije nego te rieči nave- 
dem, treba da kažem kako pohvaljeni učenjak naglas bilježi. On 
pag. 1. veli: ,Dlja oboznačenija raznyh ottčnkov udarenija i ko- 
ličestva ja prinjal slčdujuščie znaki: * — rešitel;bno — kratkoe, 
otrivistoe, usččennoe udarenie; “ — rešitelbno — dolgij i v mčstč 
s tčm udarennyj glasny (dolgih glasnyh bez udarenija v rezbjan- 
skom ne imčetsja), “ oboznačaet vo obšte udarenie, no, otnositeleno 
količestva, ja ne mogu v dannom slučač skazatv, estpli tak obozna- 
čennyj glasnyj dolgij ili že kratkij“. 
Sing. acc. U tom padežu nalazim samo one rieči s naglasom na 
zadnjoj slovci, koje ga imaju i u sing. nomin. na zadnjoj slovci: 
koz6 18, nom. koza 14; očć 78, nom oča T4; sastr6 18, nom. 
sastra 14; tot6 78. 98. nom. tata (teta); žan6 178. 98. nom. žana 
14; ostale dvoslovčane rieči drže naglas koji imaju u sing. nom. 
n. p. goro, koso, nogo, wbdo, zemjo 78. U čakavštini te rieči u 
sing. acc. neimaju nikada na zadnjoj slovci naglasa. U Bakru de- 
klinuju se ovake rieči po mojem sluhu ovako: 
Sing. plur. 
nom. brada br4di 
voc. brado bradi 
acc. bradu br4dil 
gen. bradi brad 
dat. brade bradan 
loc. bradi bradah 
inst. bradćm, bradami. 
