16 M. VALJAVEO, 
mat. 169: bila je ova žena glasovita zbog lepota, mat. 131: 
dfišča, naša delnica postaje božanske lepota; mat. 175: takvu 
zvršenost lepota dodaje... mat. 282: znamenuje dobiček ple- 
menščine i lepotš. 
slepdta, sing. gen. slepotć, zagr. V/I. 207: Auguštin ves 
tužen i srdit zvrhu teh takoveh slepotč kriči. 
slobdda, sing. gen. slobo d&€ (perg. 1: nyma manše slobode 
plemeniti čovek od velikoga gospodina; perg. 1. 7: bumo ghovo- 
rili od početka vughrske plemenščine, od slobode) — sing. instr. 
slobodu, perg. 3: plemenitih va tom meste razumej vsaku gos- 
podu, jeršeke, biškupe, veliku i zastavnu gospodu, koji se jednuu 
sloboduu vsagdar tvrde. 
sramota, sing. gen. sramotć (perg. 13: sramote); zagr. IV/1. 
190: smeha, špota i sramotč je vredno ono pogansko ljuctvo; 
zagr. IV/1. 185: vnogo vekšega čuda, špota i sramotšč je vredno 
da .. .; zagr. IV/1. 226: najgušče dima sramotč bežeč vu ogenj 
prepadamo. 
c) Rieči, koje imaju * na predzadnjoj slovci, drže * na vokalu 
iste slovke, na kojoj je u sing. nom., u svih padežih. Primjerom 
neka bude dobrava. 
Sing. | plur. dual. 
nom. = dobrava —dobrave dobravi 
voc. dobrava  dobrAve dobravi 
ACC. dobravo  dobrave dobravi 
gen. dobrave  dobrav dobr&v 
dat. dobravi — dobravam — dobravama 
loc. dobravi — dobravah — dobravah 
instr. = dobravo  dobravami dobravama 
Plur. gen. na € ima bes&da kast. cil. 305: premišlovanje leteh 
besedy je krajlom krone iz glave vrglu; jap. 4: iz tvojih be- 
sedy boš ti opravičen; cruc. V. 105: kaj bi tu veliku besedy 
dellal; 134. 2517 itd.; škr. besedy: 11. 14. 52. 129. 153. 273. 
288. 317. 331; preš. 98: al se bojim per r6vtarji, per kmećti de 
bćra besedi ne bć velika; itd. (dalm. ezeh. 33: za vol6 vseh nyh 
gnusnoby, ima se čitati gnusnobij od gnusnobija, kao i traun. 
9: hudoby od hudobija). 
Po analogiji višeslovčanih rieči s * na predzadnjoj slovci čitaju 
se i njeke rieči s * na predzadnjoj slovci s naglasom na zadnjoj 
slovci; tako čitam u ugrštini: 
