LUČBARSKE RADNJE. 91 
Pokus je dokazao bjelodano u «ba dva pravca, da se u svojem 
zaključku prevario nisam. 
Uvedemo li u apparat za destilaciju, u kojem se nalazi raztopljen 
benzoylanilid, plinastu kiselinu cyanovodikovu, onda izhlapi vode- 
nimi parami i novo tielo, koje se u podstavi sakupi stvrdnuv u biele, 
palac duge a poput svile sjajeće se iglice. 
Po slučenju i svojstvih ove tvari vidi se, da je posve identična 
onoj tvari, koju sam proizveo iz benzaldehyda, anilina i kalium- 
cyanida. 
Da se pako stvaranje ove tvari djelovanjem kiseline cyanovodi- 
kove ,in statu nascenti“ na benzoylanilid dokaže, bijaše sagrievan 
benzanilid sa raztopom od kaliumceyanida. 
Čim se je oprostila kiselina cyanovodikova pridodanjem solne ki- 
seline, izlučiše se u tekućini mnogobrojne iglice novog eyanida. 
Nezadovoljiv se ovim pokusom, zatvorio sam cyanid benzoyla- 
nilida s vodom u zataljenu ciev, pa sam ju sagrievao na 120". Kod 
toga postupanja odielila se je cyanovodikova kiselina koja se je u 
tekućini pronači mogla; u cievi ostala je pako žuta krystalinska 
tvar, koja nije ništa drugo, nego benzoylanilid. 
Cyanovodikovu kiselinu možemo takodjer od eyanida benzoyla- 
nilidova odieliti, kad ga samo ugrijemo sa solnom kiselinom. 
Uslied ovdje opisanih pokusa može se tvrditi, da se benzaldehyd 
uz prisutnost anilina i kaliumeyanida drugčije vlada, nego li tri 
chloraldehyd, t da je za rukom pošlo, dokazati mogućnost addicije 
kiseline cyanovodikove k benzoylanilidu. 
Namjeravam i kod drugih anilida i toluidida pokusiti ovu reak- 
ciju. Pokusi o tom, kako se najme vladaju aldehydi uz prisutnost 
anilina i kaliumceyanida, teku jošte; za sada samo pripominjem, da 
sam uz ove okolnosti iz butyichlorala proizveo liepu krystalinsku 
tvar, koja se tali uz 149" C. 
O naravi ove tvari izviestit ću u svoje vrieme. . 
Ovu radnju izveo sam u laboratoriju sveučilišta berlinskoga. 
U Berlinu, 1. kolovoza 1871. 
