98 D. ČEH, 
V. 
Antiseptično djelovanje phenola, thymola i saliciljske kiseline 
kao lieka od truleža pčelinjega legla. 
(Na temelju pokusa dielomice u Hrvatskoj izvedenih)! 
Poznato je, kako je važno pčelarstvo, osobito u zemljah, bavećih 
se ratarstvom i da mnogo doprinaša, kad se s pčelami umno po- 
stupa, narodnomu blagostanju u pojedinih državah, osobito pako u 
Ruskoj inekojih zemljah austrijanske monarhije (u Českoj, Morav- 
skoj, Galiciji, Ugarskoj i Hrvatskoj). Ali pčelaru se je boriti s mno- 
gimi nepogodami, koje mu pčele često uništiti znadu, pa poradjale 
se razne njihove bolesti s klimatičnih ili pošastnih (epidemičkih) 
uzroka. — Pčelaru se više puta glava vrti, a nezna što da počme. 
Najjače hara ipak trulež, tako, da kadkada pčelinjake cielih oko- 
lica u kratko vrieme uništi. Pčelari su se s ovom bolesti badava 
borili, ništa nije koristilo! Upotrebljavali su doduše, ali bez koristi, 
izim kojekakovih tajnih ljekovah, mirodije, čaj, vino i izvarke 
kave. — Istom kada se je upoznao sviet kroz liepa iztraživanja 
Sehonfeldova, Lamprechtova, Fischerova, Preussova i Hilbertova 
s postankom i razvojem ove kuge (Faulbrut, Brutpest), počeše i 
praktici i teoretici pčelari ozbiljnije misliti, kako da truležu na put 
stanu. — Kada je izišao na glas obret prof. Hermanna Kolbe-a u 
Lipskom, da je saliciljska kiselina veoma dobra proti kojekakovom 
truležu, nije se dugo još moglo dočuti, da li se i trulo leglo s njom 
izliečiti dade, pa je bilo zanimivo pokušati, da li će se i zbilja iz- 
kazati saliciljska kiselina kao liek od truleža, koji ciele pčelinjake 
znade uništiti. 
Gosp. M. Siebeneck u Mannheimu bijaše prvi, koji je prošle go- 
dine upozorio, da bi bilo moguće trulež legla saliciljskom kiselinom 
izliečiti. 
U isto doba pako već je ovo sredstvo upotrebljavao proti tru- 
leži svojih pčelinjaka g. fmil Hilbert, vlastelin u Macejevu, pa je 
on po tom prvi, koji je na temelju pažnjah Kolbe-ovih i Neubauer- 
ovih saliciljskom kiselinom uspio. Ali postupak g. Hilberta, što ga 
je XX. kongresu njemačkih i austrijanskih pčelara u  Strass- 
burgu u Elsasu priobćio, morao je, da se više puta obistini, tim 
* Ove resultate priobćio je (pismeno u izvadku) autor XXI. kongresu 
pčelara njemačkih i austrijskih u Vratislavi, pa je njegova radnja bila 
odlikovana počastnom diplomom. 
