BARTOLOMIJE GEORGIJEVIČ. 119 
Frana Jerusalimskog na gori Sionu. Tu je proveo godinu dana 
teško bolestan. Ozdravivši putovao je po Palestini, a za tim prešao 
u Evropu i preduzeo da putuje po zapadu. Uzevši da je zarobljen 
bio godine 1528, da je 13 godina robovao, 1 godinu ležao bolestan 
na Šionu, i za tim još po Palestini putovao, izlazi da je on prešao 
natrag u Evropu god. 1543. S proljeća 1544 već ga nalazimo u 
Brabantskoj u Luvenu, gdje je tada bio najslavniji univerzitet onoga 
doba. 29. Maja 1547 nalazimo ga u Varadinu na javnoj prepirci 
s učenim Turčinom Derviš-Čelebijom. A tamo je dočao, pošto je, 
kako sam veli, ,velikim trudom i ne bez velike opasnosti života 
proputovao po istoku, zapadu, jugu pa i sjeveru“. U Seplembru 
1502 već u Rimu potpisuje predgovor k izdanju svih svojih dota- 
danjih spisa. 3. Jula 1995 opet u Rimu potpisuje posvetu spisa 
»opeechio della Peregrinatione“ papi Juliju III. Na svu je priliku 
u Rimu ostao sve do svoje smrti, koja mu je bila god. 1960. po 
bilješci u Naučnom Slovniku češkom. 
Ono što je sam iskusio i saznao na turskom dvoru i u turskoj 
vojsci, kao i inače što je čuo od turskih učenih ljudi i staraca či- 
tati i pripoviedati, ,to sam“, veli, ,kratko i vjerno na raznim mje- 
stimaiu razno vrieme spisao, jedno po jedno na sviet izdao, pa su 
to poslije učeni i čestiti ljudi preveli na razne jezike i javnosti pre- 
dali. Sad sam progledao šta će za čitaoca biti potrebno, korisno ili 
i prijatno, pa sam sve to u jednu knjigu sastavio“. Ovo je on pi- 
sao u Rimu 1922 u predgovoru k izdanju svojih spisa. A u po- 
govoru k istom izdanju on pominje sa zahvalnošću dobrotvore 
svoje. Pomagali su ga novcem, te je mogao živjeti i raditi, kardi- 
nali: Jovan Dominik episkop Tranenski, Jovan Petar Karafa, Pe- 
tije Pačijeka, Bernardin Mafej, Oton de Valtpurg, Petar Britanac, 
Gvidon Askanije. Osim njih mu je štedru pomoč činio i arhijepiskop 
Kolonjski Adolf, preko svoga izaslanika Petra Dunsberga, a tako 
i Olah, arhijepiskop Upsalski, i Adam Kanarski, prepozit poznanj- 
ski i sekretar kralja poljskog. 
Joahima Latorfa, kanonika magdeburškog. i još nekog Petra 
Pavla de Brevibus, pominje kao ljude, koji su mu pomagali pri 
štampanju spisa njegovih. 
To je sve što je za sada meni o Georgijeviću poznato. 
Od djela njegovih najvećeg interesa za nas imaju njegovo De 
afflictione tam captivorum quam etiam sub turca tributo viventium 
Christianorum libellus, i njegova politička brošura Exhortatio contra 
Turcas. 
# 
