124 I. GEITLER, 
i ovim mekaničkim processom okoristi, da značenja differencira, te 
onoj drugoj formi doda drugo doniekle različito značenje. 
Umetak parasitskoga gutturala je u litavštini ipak doniekle vid- 
niji, etymologu pristupniji, nego li u slavenštini, gdje se na taj 
process slegoše opet novi fonetski slojevi, kojimi prvobitni oblik 
takovih riečih još više potamni. (4 se promieni u č, g u ž itd.) 
To isto zamietismo već kod umetka parasitskih sičnikah iza guttu- 
ralah u slavenštini. 
S. 1. Slučajevi, po kojih se parasitski guttural uvuče pred litav- 
sko tili d (lit. drdtas fortis drfiktas) izključeni su iz ove razprave ; 
isto tako tragovi istomu processu u slavenštini. 
Najprije ću navesti onih pet primjerah slavenskih, u kojih već 
Šafašik nasluti gutturalni parasit; ja ću im etymologijsku valja- 
nost čestimice u doniekle drugom savezu izpitati. 
S. 1. Umetak parasitskoga / iza dentalah u slavenštini. 
1. paruTu (velle, amare) pakuaru (id.) nepaynnn (nolens) pored 
paguru (curam gerere) staroč. neroditi (nolle). parnii (gratior) ja- 
mačno je komparativ od paym (lubens). Lit. r6das bit će posudjeno. 
Korien je sansk. r&dh (prospere succedere, perficere, consulere, 
favere). 
Njeki vole sa payuTu prispodobiti njem. geruhen starosas. r6kian 
(sorgen, wiinschen). Nu ovomu je korien sasvim drugi: rag. (Fick. 
III. 249. 3. izd.) 
2, Staroč. podpččiti (supplantare) navodi Šafašik na istom 
mjestu. Ja ove rieči nenalazim ni kod Jungmanna ni u dodat- 
ih Čelakovskoga. U ovoga samo: podpčtiti (psaltir vit.), koju 
ri&č on smatra pukim prievodom lat. supplantare. Ali već u staro- 
bug. nalazimo gEtcnaTuTu (impedire) nogrnarnie (locus sub calce). 
Iz č. zpččovati se (tergiversari) sliedi za cielo njeko * zpččiti, 
koje sravni sa podpčtiti i gbenaTuTH. Sve te rieči dolaze dakako 
od nara i od srodnoga jim inače lat. planta. (o parasitskih sibi- 
lantih iza gutturalah, Rad XLI. &. 18. 3. r.) 
3. Hrv. gnječiti (premere) gnjecav, gnjecovan (sebosus, glu- 
tinosus, quod comprimi potest, 6 od Zj) ruecru rneTa (itd.) Njem. 
kneten, staronord. knodhadka (itd.) U litavskih jezicih pomehčalo 
se je # u d: staroprusko gnode (teigtrog), primi za tim nasalno oja- 
čenje * gnand, iz kojega izvodim prielazom an u au lit. gnitudžu 
(* gniđudiu) gniđusti (manibus premere, tangere, palpare). Istogniaud 
primi paras. ž, pred kojim naravno 4 izpade: lit. gniđužiu gniđužti (id.) 
