O PARASITSKIH GUTTURALIH IZA DENTALARH. 131 
1. C. smrh gen. smrha, smrž m. (merulius vastator, morchella, 
smrž smradlivy stinkschwamm) pol. smardz (* smardj, smarz ja- 
mačno pokvarena forma) od cupny (foetere). X u istoj rieči u č. 
smrček (id.) S. 2. 27. Parasitsko & i g koleba. 
2. O. brh, brah, broh, pol. brćg (acervus fveni; lapidum,  gro- 
mada siana, kamieni) prao (collis), got. baurd (J. Schmidt, Vocal. 
I. 18). Prispodoba sigurna uz uvjet, ako se može gpzrn staronjem. 
bčrg jako mase. smatrati rieči različitom od brh. 
3. yptra, Miklosich Lex. sensus ignotus: 1€gHun OTh Ypbrti tero 
(qapa) men. mih. 137. Jamačno znači: de comitatu, de grege eius. 
Srav. vpnma (grex) got. hairda (id.). Malor. čerha (h = g, ordo) 
Dalj: ućpra = ogqepenb, uepeda, rieč od one prve različita, pored 
YpEAN (vices, ordo, series). S ovim opet prispodablja Ficek. II. 540 
staronjem. herta (wechsel) i staropr. kćrda- (zeit). 
Slovke pm- pk- kolebaju poznatim načinom. (Fonolog. starobulh. 
S. 68). 
4. R. dial. crbirayTE (reparv renaory xoaogybr») pol. stygnać, 
erygurTp, stydnać. Srodno je i č. ostychati (vereri) sa parasitskim 
s (osty(d)s-). 
D. rnorn (crataegus) raouie (spina, crataegus) pol. glog (spinae 
rosae), r. TAeyB, raogye (crataegus). Hrv. gložiti (altercari) t. j. 
glo(d)gi-, pored rmogaru (rodere), što će valjda i biti korien rieči 
rnorn. ,gložiti“ pravo uzamši ,grizti“. Hrv. glodati znači takodjer 
terere, isto tako č. hlodati (dfevo o dievo hlodati, wetzen), tako da 
amo ide lit. galindžu galasti (wetzen, ein messer, durch streichen 
auf einem ebenen steine oder holze, sehiirfen). 
Ga cyzr(n)vi, gzr(n)vn (solus, unicus č. štihly gracilis) izvodim 
od koriena skid (scindere). Pol. szezeg6lny, szezeg6f (detail, das 
besondere, einzelne) r. meroae. Od značenja ,scissus“ se je s jedne 
strane razvilo ,gracilis“, s druge ,divisus, abscissus, diversus, sin- 
gularis, specialis, unicus“. cikrnva posta iz * skaigil- * skaidgdl- 
* skaidul-, lit. skaidulis (fibra, filum tenue, pilus tenuis). Isto pr- 
vobitno konkretno značenje u lot. fkaigulis (assula taedae), koje po- 
kazuje, da se je parasitsko g iza d uvuklo već u litavskoslavensko 
doba Lit. skčdra (schidia, assula) r. Nraraa, Imeraa, naraa, njeraa 
(gepeBo, 6ćpeBHno, mrecrp; / ir jako često koleba u nastavcih li- 
tavskoslavenskih, tako da bi ove rieči mogle biti sasvim istovietne). 
Lot. fkaifte fkaiftra (schlanke stange, hopfenstange) iz * skaizdra, 
* skaidra (z umetnuto, o tom na drugom mjestu). — Sa č. štihly 
(gracilis) sravni napose lit. žengras (macer, gracilis, exilis, r-1 u li- 
X 
