132 L. GEITLER, 
tavskoslavenskih nastavcih češće koleba), jerbo i ove rieči dolaze 
od vrlo razgranjenoga koriena skind, scindere, samo da jim zna- 
čenje udari drugim putem razvoja. 
Gb. veTgpra (dies jovis) lit. ketwćrgas (id.) pored YETEpETEKIE 
lit. ketwirtas (id.). Primjer ovaj nije sasvim siguran. R. deTBepr'p 
može se raztumačiti neposrednim umetkom g iza 7 iz osnove 
gerTBep-. I tomu imade primjera: slovač. pokarhati (vituperare) uz 
kiparu; lot. fala (speckseite) uz falga; i & se umeće: lit. twarkyti 
(ordinare) TgopuTu. U obće je umetak parasitskih gutturalah iza 
dentala samo jedan dio obćenitijega pojava. 
1. č. čouhati, (prominere; exspectare, speculari, insidiari) čihati 
(insidiari) pol. ezyhač, lit. kiutoti (id)? Primjer nesiguran, buduć 
bi morali uzeti, da se g uvuče iza f. 
8. ypzuura (dolium) ypEuuabuniB (vas) r. uepeMMAHHKM, CTKIH- 
muku (Miklosich, Lex. azbuk.), posudjenica iz gr. xepauuo-. Ili je 
valjda slavenština gr. +3 samo zamienila drugim nastavkom ? 
9. koru, Kiru (quando) = lit. kadai (id.) iz ko(a)rm,ai = u. lit. 
Stud. Đ1. Isto tako Tsrm (tune) = lit. tadai. KOTA, KBTJA, TOFJA, 
slaže se opet sa sanskrit. kada, tada litav. kada, tada, te je 
postalo umetkom parasitskoga g pred d. Ovo je upravo dokaz, da 
se je parasit mogao uvući i iza d. U razpravi ,O parasitskih si- 
bilantih“ češće smo se taknuli slučajevah, gdje se parasitski sičnik 
uvuče pred iiza & ili g. Hrv. kada, tada postalo je po San prilici 
istom iz KETAA, TAFJA izsuvkom ovoga g. 
10. Korien sprang uz sprand (intendere, comprimere). Imaju još 
druga dva slična koriena, koje treba da lučimo isto tako strogo jednoga 
od drugoga, kao što od ovoga sprand i spran(d)g. To je lit. sprigti 
(effugere, elabi) sloven. prezati i njem. springen; za tim npagaTu 
(salire) i staronord. spretta (salire), Fick 3. izd. II. 689. 
Ovomu našemu sprand, kojemu pripisujem temeljno značenje 
»intendere, constringere, comprimere“, medju tim nemogu nači 
srodnika u ostalih jezicih. Ali se taj korien u litavskih i slavenskih 
jezicih jamačno kao samostalan u mnogih izvedenicih sa strogo 
opredieljenim individualnim značenjem iztiče. 
Navesti ću najprije izvedenike sa korjenitim d: 
Lit. sprćndžu sprosti (mit der spanne, umfassen, spannen) 
isprendžu (einspannen, einklemmen); sprindis m. (spanne, die 
ausgespannte hand) == nam (palmus) poznatim te dosta često u 
slavenštini dolazećim izsuvkom slitnoga ». (Drugi prispodabljaju 
uab sa njem. faden ags. fidhm  ,ausgestreckter arm, umfassung, 
