O PARASITSKIH GUTTURALIH IZA DENTALAH. 135 
sada ,Slovanskć kmeny na U“ S. 31. 16. pod rom.) O suffixalno:n 
— sl u litavštini i slavenštini u obće sravni Joh. Sehmidt, Bei- 
trige VII. 2. Napokon može litavski i lotiški jezik #/ i dl olahko- 
titi jednostavnim izsuvkom dentalah: lit. gurlas iz * gurtlas (sehilf- 
huhn, seeente) č. hrdlice, rpn(g)uuya (turtur); lit. br6lis, hrv. brale, 
brat, * bro(t)lis, sasvim slična forma je novobug. mane (mater); 
lit. skrčlas (flederwisch von den schwungfedern der gans), č. kFidlo, 
Kpuno, jedva da je skrčlas izvedeno od koriena skrčti, lot. skrčet 
(volare) samo nastavkom /a: č. kfidlo pokazuje, da je nastavak 
tla; amo ide još lot. fpaile (vidi S. 7 br. 7) i lot. ihls (br. 2) ; lot. 
fehkihlis (culter) dolazi od skid scindere, srav. fehkihlt, fehkihdu 
(auseinanderfallen). Porieklo rieči lit. eglč staropr. (valjda slav.) 
addle, im č. jela sloven. jela i jedla (abies) nije mi jasno. 
2. Lit. 4klas (blind nur von thieren und bildlich von sachen, 
im eigentlichen sinne, nie von menschen gebraucht, akla troba ein 
haus ohne fenster) lot. akls (akls mefchs ein dunkler wald), 
Temeljno značenje ovih riečih je jamačno ,obscurus“ i onda istom 
»coecus“, i oba ova značenja upravo skapča sansk. adj. andh4. 
(Fick, 3. izd. I. 15 prispodablja andh4 sa lit. jiidas niger, što bi 
se napokon i s mojim mnienjem moglo složiti; ali mislim, da je 
jtidas srodno sa hrv. pol. gniady č. hnčdy.) Sansk. andh4 je tako- 
djer nom. prop. jednoga naroda, u kojem značenju dolazi i sansk. 
andhra. Ovakovu formu upravo predpostavlja lit. 4klas. Jamačno, 
da bi se imalo pisati aklas. Ovo potvrdjuje još i lit. apjenkiu jekti 
(excoecari) lit. inkti (colorem amittere). Sravni još lot. ikls (perob- 
scurus) ind-k-Is i istovietno s ovime lot. ihls (id.), koje upravo našu 
etymologiju odlučno podupire: jerbo je moglo postati samo iz idl- 
indl- audl- neposrednim izsuvkom d. Lit. ikti (nubibus, tenebris 
obduci, obseurari) biti će izvedeno od istoga koriena andh: andk 
ank unk uk. Glede nasala srav. lit. unksna (umbra). — Sasvim 
drugčije i kao što mislim krivo, sudi ob ovih riečih_Fick 3. izd. 
ITip+bIži 
3. Lit. raukžole, raukažole uz raudžole (plantago media, 
wegerich). 
4. Lit. sziku, szikti (cacare) njem. scheissen, ags. scitan, 
korien skid. Bit će srodno i gr. y€ćo (* skad, * skhad), sansk. 
had (id.). 
D. a) Lit. kraikas (stramentum, streustroh) kreikti (spargere) 
kraikyti (id.), kretu kretčti (quatere, concutere), 2 ai od nasalne 
skupine lit. krintu kristi (decidere, delabi, defluere, de nive, rore, 
