136 L. GEITLER, 
foliis), lot. krehft (caedere, demittere). Hrv. kretati. Srav. lit. kra- 
tinyeza, (behiltniss fir spreu, stroh), kratykla (flachsbreite) mislim 
posuda, u kojoj se lan maše, mahaljka; lot. kreekis * kre(t)kis 
imade već značenje ,koš“ u obće. 
D. b) Lit. w6kti wćkiu (intelligere, animadvertere) niiwoka 
f., zend. vataiti, sansk. api-vatati (id) S ovim vat prispodobi Fick 
3. izd. I. 207 lit. junti justi (sentire, animadvertere, percipere) što 
bi se sa mojom prispodobom moglo složiti. 
6. Lit. smilkseti (laterum doloribus affectum esse, smilksi la- 
tera, pedes punguntur, dolent) smilkteršti smilktera (id.), lot. fmelgt 
i fmelkt (dolere), parasitsko k, g koleba, ags. smeortan njem. 
schmerzen, korien smard. 
T. Lit. smarkis (atrox, vehemens, crudelis) gr. guepdvoc, Guep- 
da2€0c. Po Ficku 3. izd. III. 357 stoji ovo u savezu sa predilaze- 
ćim smard. (br. 6). Vidi i Curtius Grundz. pod guepdažeoc. U 
svojoj razpravi ,O slovanskych kmenech na U“ uzporedio sam 
smarkus sa hrv. mrk (obscurus, ater), ali će biti mpnu-uaTu (obscu- 
rari) sasvim drugi korien. Isto tako cupnKn (mucus). 
8. Lit. rykas (vas, supellex, instrumentum) lot. rihks (id.) lot. 
ridas pl., sveiz rindas rin(d)kas. Po ovom bi imali pisati lit. rikas. 
Korien pag-uru (disponere, ordinare, facere), = lit. rindyti. Pred 
ovo & se još uvuče parasitsko f u lot. rifkas pl. == ridas pl. rihks. 
Č. ndiadi (supellex). Lot. reefchi pl. (id.) sa parasitskim ž: red-ž- 
Ovaj isti slučaj imamo u opamnie (instrumenta, arma) uz opajuie 
(apparatus, instrumentum). Uzporeda dolazeće forme ridas, rihks, 
reelchi, koje već Almann u svom lot. rječniku spaja, individualni razvoj 
značenja, čestimice i korjeniti samoglas podupiru našu etymologiju 
tako, da se možemo sa sigurnošću okaniti zamamljivoga izvedenja 
rieči rykas od sanskritskoga koriena rač, rak, kojemu je dakako 
značenje slično, kao korienu pag. (parare, disponere, perficere, 
aliqua re instruere). ' 
9. Lit. lot. sweikas fweiks (sanus, saluber, utilis) got. 
svinths (robustus, fortis, sanus). Glede koriena vidi Fick, 3. iz. III. 369. 
10. Lit. spčkas, speka (robur) lot. fpehks; od cnrTu cms 
(proficere), lot. fpeht, fpehju (posse, valere, pollere) lit. spčii (otium, 
facultatem vacui temporis habere) dolaze u srodnih jezicih' mnogo- 
brojni izvedenici sa # (Fick 3. izd. “I. 200—51 pod spa), na pr. 
litav. spčtas (otium pravo uzamši facultas). Od ovakove osnove 
* spčta izvodim s jedne strane lot. lit. spčkas pomočju parasitskoga 
k, s druge umetkom parasitskoga s: cmxu * cux(T)c- (studium, 
