138 L. GEITLER, 
lot. fkauft (dureh neid sehiiddigen), lit. skaudyti (schmerz bereiten, 
schaden) == ckaguTu (conviciari), lit. skaugus — lit. skaudus (schmerz- 
lich, verdriesslich, unangenehm, heftig, rauh, steil) = cuayr (inops 
pusillus, deficiens). 
2. Korien spleng uz splend (splendere). Lat. splendere lit. splen- 
deti (id.) Izsuvkom / iza p, koji u slavenštini i litavštini prilično 
često dolazi (,O parasitskih sibilantih“ S. 18. 5. r.), postaje lit. 
spindeti (id.), lot. fpihdeht (id.), fpihla (Almann pod fpihgula glanz) 
iz spin(d)la, vidi $. 4 br. 1); od korjenite forme spland, spand, 
lot. fpohdrs (lucidus, clarus), fpohlehs (id.). Sa umetnutim g: lit. 
spingćti = spindčti, litavski spingulei pl., lot. fpihgula (splendor), 
fpihguloht, fpihgulis, fpihganis, fpihdlenites itd. Od korjenite forme 
splang spang: lit. spangius, (palpebrans, connivens) lot. spihgoht 
(splendere); bit će i srodno lot. fpulgoht (id.) sa drugim položa- 
jem slitnoga suglasa. 
3. Lit. langas (fenestra) langalis (fumarium) uz landa (foramen) 
od land lind ,prolaziti, laziti“; i slav. viz, maz posta od land umet- 
kom parasitskoga sičnika, o čem ću drugdje progovoriti. Hrv. laz, 
lit. lingas skupa predpostavljaju ,landas“ sa značenjem ,foramen“, 
(z nije postalo od g). 
4. Lit. baiginti (timorem incutere) uz baidinti (id.) Lot. baigi 
pl. (formido) uz baiglis baida (id.) Po ovom bi i g lit. baigus adj. 
(timidus) bilo umetnuto, te nam treba predpostaviti * baidus. 
D. Lit. spengćhi (tinnire, sonare) lot. fpindfeht uz lot. fpindeht (id.) 
6. Lit. slčgti (gravare, onerare, premere) sloga (molestia, la- 
bor) skapča već Nesselmann u rječniku sa lit. slaudžu slausti (pre- 
mere, vexare, onerare). Glede osnovnoga samoglasa sravni još pa- 
slauginti (Lit. Stud : von der arbeit ablčsen, ersetzen, erleichtern, 
simplex slauginti dakle: obteretiti). 
1. Lit. rčngti (parare, instruere) rengtčs (parare se, ad iter, ad 
laborem, accelerare) rangyti (stimulare, impellere, exhortari). Fick 
3. izd. II. 640 misli, da je toj rieči korien rag, ali mu prispodobe 
nisu sigurne: njem. regen, ragen; lat. rigere, gr. čpyoua, Goyeoua ; 
sanskr. rgh&ya (excitari). Temeljno značenje lit. rčngti nije ,ex- 
citare, incitare, impellere“ nego ,parare struere*, te prima znače- 
nje ,impellere, incitare, accelerare“ istom u kausativnom rangyti. 
Stoji naime rčngti prema rangyti kao sansk. radh (fertig werden, 
gelingen, zurecht machen) prema kausativu r&dhayati (zu stande 
bringen). Dolazi dakle reng rang od istoga nasalovanoga koriena 
“e 
rand, od kojega dolazi paguru (disponere, ordinare, facere) i lit. 
