O PARASITSKIH GUTTURALIH IZA DENTALAH. 1417 
S. 9. (Dalnji razvoj pojavah o umetanju parasitskih gutturalah). 
S ovim umetkom prepliću se opet drugi pojavi većinom iste fo- 
netske naravi, koji oblik amo idučih riečih još više promiene te 
satru. Može se n. pr. umetak parasitskoga dentala te parasitskoga 
sičnika skupa iza jednoga te istoga dentala pomoliti. Takovim na- 
činom niče jedan dio onih poznatih skupina kao kšt, gžd, szk, sk 
itd., koje karakterišu litavske jezike, te kojih se iznovice promie- 
njeni te satrveni ostanci mogu i u slavenštini pomočćju kriterijah o 
umetanju parasitskih suglasah dokučiti. Ove su skupine suglasne 
jako različitoga etymologijskoga poriekla te različite fonetske tvari. 
Drugo je n. pr. sk, koje je postalo od korjenitoga 4, kojemu se 
je predmetnulo s, a drugo je sk, koje se kao parasit nadoveže na 
korjenito # ili d, koje je onda samo moralo izčeznuti. Ovoga sam 
se već u kratko taknuo u S. 1. razprave ,o parasitskih sibilantih“. 
Pravu narav svih takovih skupinah moći čemo istom onda medju 
sobom lučiti, kada se upoznamo s onimi processi, o kojih sam go- 
vorio u uvodnoj primjetbi iste razprave. Ovdje hoću da samo nje- 
koliko primjerah iztaknem, koje se neposredno vežu na upravo obraz- 
ložene rieči, samo da pokažem put, kojim će buduća naša iztraži- 
vanja udariti i kako se umetak parasitskih gutturalah u fonetskom 
mekanizmu jezika dalje razgranjuje. 
Pol. pszezoža (apis) jamačno je srodno sa gnrem (8. 2. 21). 
Pol. szez postaje ili od stj ili od sk pred mehkimi samoglasi. Na 
prvi mah će svaki priznati, da je ovdje moguć samo drugi slučaj. 
Postupni razvoj bijaše bez dvojbe ovaj: * bitela (lit. bitele) * bit- 
kela, umetkom parasitskog s * bitskela, * biskela, t je naravno 
moralo izpasti, * buščela * bščela, pszezola (o = e), buduć je mehko 
b pred takovom hrpom suglasah moralo prieći iznimice u p. 
Takovim načinom razvio je jezik zg mjesto korjenitoga d u lit. 
dunzgčti uz dungčti te dundčti (&. 5 br. 8). Lot. rifkas pl. uz rihks 
i ridas pl. ($. 4. 8). Lit. blykszti uz r. OIČKHyYTB i BAKAR (S. 2. 
22). Lot. badiht (pungere) primi parasitsko k: hrv. bočiti, dakle 
* bak-, primi za tim ono #, kojim su se u lit. i lot. tolike verbalne 
osnove razširile * bakt- i napokon parasitsko s: bakltiht (8. 2. 
23). To isto valja o odnošaju riečih uajuru pol blakač, lot. blank - 
ftiht. (S. 2. 10). 
U hrvatskom jeziku ima njekoliko glagolah sa njekim diminu- 
tivnim značenjem, kojih je osnovi pridodano k: pecati-peckati, šu- 
titi-šutkati, bočiti-bockati, glodati-glodjkati i glockati. Strogo for- 
malne suffixalne naravi ovo & nije; ali ga nebi takodjer smatrao 
* 
