176 LJ. VUKOTINOVIČ, 
lane; mjestimice su kotline i bregoviti visovi šumom  obrašćeni i 
množtvom vinogradah zasadjeni. 
Gledajući na spoljašnost ovih razgranjenih i kao mreža pro- 
pletenih brežuljakah vidit ćemo njih bielkastu, bliedo-žutkastu il 
jasno-sivu boju, te ćemo odmah i po zemljastom karakteru suditi, 
da pripadaju u red mladjih tvorbah. 
Gornji slojevi sastoje se od sipka pieska, koji prema dubini po- 
staje čvršćim i prelazi u pjeskarne škriljeve sitnozrnate i ljusko- 
vite; pjeskari ovi mjestimice su podpuno tvrdi tako da se mogu 
rabiti u gradjevne svrhe. Pjeskarni škriljevi leže na teglovcu 
(sitno-pjeskovitoj ilovači ili lapornjači), koja prelazi često u biel- 
kaste, jasno-sive lapornjake. : 
To je po prilici ciela sgrada svih gornjo-zagorskih brežuljakah, 
koji se odlikuju neprekinutom jednostavnošću. 
Blizu Krapinskih Toplicah tik uz cestu, koja prema iztoku vodi 
na Trgovište i Zabok, otvorena je mala kamenara; u njoj se može 
opaziti, kako se dolnji slojevi sipkih pjeskarah pretvaraju u nješto 
jedrije škriljeve; u ovih pjeskarih — podosta jošte rahlih — imade 
okamnjenih ostanakah, poimence: Congeria, Cardium, Melanopsis, 
— nu kao što je pjeskar sim vrlo sipak, tako su i okamine jako 
slabašne i trtljive, da se težko može izvaditi gdjekoji cio primje- 
rak, nu ipak se može sa sigurnošću izreći, da slojevi ovi pripa- 
daju naslagam congerijskim. 
Visoka gora, koja leži na sjeveru gornjega Zagorja od zapada 
prema iztoku pripada stranom starijim vapnencem, i sivcu (Grau- 
wackke), mjestimice dioritnim i melaphyrskim prodorinam, — stra- 
nom pako trijadičkim dolomitom. 
Na podnožje starjih ovih formacijah naslanja se poput obalne 
stiene litavski vapnenac sa svojimi pjeskari i lapornjaci, a na ovimi 
su se utaložile naslage congerijske. 
Gornje Zagorje i dotično congerijska kotlina Krapinska sa svo- 
jimi brežuljci snižuje se prema jugu u Savsku ravnicu kod Janu: 
'evca, Laduča i Brdovca, gdje ju tada od zapada zatvara gora 
Samoborska, koja u Pliešivici nad Okićem nalazi svoju najveću 
visinu, najme do 2400“ stopah (800 metr.). 
Izpod_ Pliešivice, Okića i Svete Jane prostire _ se Jastrebarska 
ravnica do Karlovca. 
Priedjel ovaj, koji leži na južnom podnožju gore Okić-Pliešivičke, 
jedan je od najliepših u domovini našoj. 
Čislo daleko propletenih brežuljakah i brdašcah raztegnuto je 
