173 LJ. VUKOTINOVIĆ, 
dačku kod Metlike u Kranjskoj; nu sada se vide samo ostanci te 
se može jošte naći na sipalištih liepih komadah. 
Mene je zanimalo vidjeti rude ove, osobito da jih sravnim glede 
položaja svoga sa Rudami Samoborskimi. U Rudah Samoborskih 
leži na mjestah mnogo izvan rayona tamošnjih sideritah crveno 
željezo, kako se čini na dolomitu, mnogi su rudarski vještaci toga 
mnienja, da je crljeno željezo ovdje samo mjestimice nanešeno i 
da nestoji u medjusobnom savezu niti da nejma dubljine; drugi pako 
mniju, da stoji sa logovi sideritskimi u savezu i da je pretvorbom 
kašnjom iz ovoga postalo; jasnih dokaza nejma niti za jedno niti 
za drugo mnienje, jer razkrića nisu na toliko izvedena, da bi se 
mogao savez i dubljina podpuno uvidjeti. Razlika je medjutim me- 
dju Pribić- Kostelskimi i Rudami Samoborskimi očevidna, jer se u 
Kostelskih rudah može svatko osvjedočiti, da tamo himatiti i tur- 
giti leže na dolomitu i u dolomitu, da su dakle tamo kašnje nane- 
šeni, dočim u Rudah Samoborskih imade i u sivcu pjeskaru tra- 
govah himatitu, koji je tim povodom svakako stariji, što mu pokazuje 
takodjer i mnogo jedriji struk i sastavina kovnastija od one u Ko- 
stelskih rudah. 
Na Okićko-Kostelskih dolomitih leže prema jugu istom tako kao 
i prema iztoku poput uzka pojasa — prema iztoku ipak na mnogo 
širje — litavski vapnenci sa svojimi pjeskari i lapornjaci od sv. 
Nedelje preko sv. Martina, Plešivice, sv. Jane, a ove pokrivaju 
sipki pjeskari, jasno žuti i bielkasti, pod njimi lapori i teglovac. 
Izmedju Slavetića i Kostela ima vinogradah, u kojih se može 
mjestimice naći množtvo Congeriah i Cardiah, naročito Congeria 
triangularis i Cardium Schmidtii; cieli dakle južni prediel okolo 
Kostela, Pribića, Slavetica, sv. Jane, Okića zatim Krašića i Draga- 
nića spada takodjer na congerijske naslage i to na odsjek dolnji, 
koji će jamačno starji biti od congerijske kotline zagrebačke. 
Na zapadnoj strani Kostela prema Prekrižju i Loviću leže na 
trijadičkih dolomitih kredni vapnenci, koji se prostiru preko Rib- 
nika do Karlovca; u špilji brložkoj imade u vapnencu ostanaka 
radiolitnih. 
Taložine congerijske imadu se u obće smatrati kao jezera na 
manje ili veče prostorije zaokružena. Zaostavša u ovih jezerih mor- 
ska voda bude tečajem vremena pristupom sladkovodnih olučina i 
pribivanjem potočićah postupice pretvorena, i time uvjeti životni za 
faunu iz početka pomorsku promienjeni. 
Medju jezerom Okičko-Jastrebarskim i medju jezerom Šestinsko- 
