180 LJ. VUKOTINOVIO, 
cielu uvalu trijadički lapornjaci. Vapnenci ovi i dolomiti oni isti su, 
koji se nalaze u Primorju hrvatskom i u bivšoj krajini gornjoj, te 
su poznati pod imenom krasa ili umjetnije Zrša. 
Vapnenci ovi, iz kojih se sastoji hrvatski krš, nisu nikakove po- 
sebne vrsti nego su trijadični vapnenci i dolomiti, koji se mogu 
vidjeti i u drugih stranah, bez da bi zato nosili značaj krša. I kred- 
nih vapnenaca imade dosti u kršu osobito na obali morskoj, a niti 
kreda nije u drugih priedjelih kršolika kao što je na obali jadran- 
skoj. Još više, imade na obali hrvatskoga Primorja i na otoku 
Krku numulitnoga stienja, pak je i ono postalo kršom; iz čega 
sliedi, da u onih okolnostih, u kojih se nalazilo i stranom sada jo- 
šte nalazi Primorje jadransko, svako se vapneno kamenje lahko 
pretvara u krš. 
Ako se i mora dopustiti u obće, da vapneno stienje, ono ogromno 
i strmo njegovo obličje, već samo u sebi nosi naklonost i pogi- 
belj pustošini, to se ipak nemože tajiti da su čovječje ruke posta- 
vile temelj golotinji krša. Nesmotreno krčenje prabitnih šumah ta- 
mošnjih oduze goram onu naravsku zaštitu — bujnu najme i 
gustu šumu visoku — te otvori put kiši, olujam, bujicam, žegi 
sunčanoj a osobito silovitoj buri — vjetru sjeveroiztočnomu, koji u 
onih stranah sa dalekih planinskih visočinah prema morskoj nizini 
nezaštićenoj izvanredno oštar mah i propuh imade. 
Faktori ovi ubitačno djeluju na opustošene briegove i bezšumno 
stienje vapneno, koje i onako razkidano i šupljinami izpunjeno pro- 
pušća vodu, gubi zemlju burom raznešenu, nemogući hraniti 
nižje biline i mašine osuši se pod žarkim suncem, te jošte napa- 
stovano uplivom vazda stradajućega žiteljstva bude napokon u golu, 
mršavu pustoš pretvoreno! 
Početak krša, kako rekoh, može se već u gorah Žumberačkih i 
Samoborskih naći u obziru istovjetnosti trijadičkih vapnenaca — 
dolomita, samo što su u ovih stranah drugi odnošaji klimatični i 
socijalni. Nu ako i nije krš ovdje postigao vrhunac svoga razvitka, 
to se ipak u obziru flore vidi velika srodnost, koja se ima naj- 
većma pripisati jednolikosti petrografičkih odnošaja. 
Vapneno kamenje sa razstavljenom svojom površinom zemskom 
u obće, a napose dolomiti, osobito su prijazni vegetaciji te mnogo- 
ličnosti bilinah; zato već i gora Samoborska ima mnogo bogatiju 
floru nego gora Zagrebačka, koja se sastoji iz diovitah, ehloritnih 
i glinovitih škriljeva. 
Flora Samoborska i Okićka naliči ponešto na floru primorskih 
