PRINESCI ZA GEOGNOSIU I BOTANIKU HRVATSKE. 199 
antice acuminata et nervo primario in apicem protracta, basi in 
petiolum influentia; media et superiora longe elliptica vel lato- 
lanceolata, 3—10 centim longa, 1—3 centim. lata, sessilia, basim 
versus angustata, nec aurita nec amplexicaulia; omnia utrinque 
brevibus pilis obsita, glaucescentia atque hispidula; primitu3 leviter 
arachnoideo pilosula, demum sub anthesi albo floccosa; margine 
regularissime minuto dentata, denticulis callosis. 
Ex axillis 3—6 superiorum 'foliorum caulinorum prodeunt erecto- 
patentes breves foliosi ramuli monocephali rarius divisi polycephali 
inflorescentiam  fastigiatam densam formantes. Anthodia eylindrica 
sub gemmatione arachnoidea pilosula, demum in unguibus squa- 
marum  floccosa; ungues squamarum  lineares, 1—2 milim. latae, 
basi et marginibus scariosae, dorso trinerviae, virides sursum ver- 
sus sordido - violaceae; appendices squamarum basi saturatiores, 
marginem versus pallescenti-bruneae, inferiores et mediae auguste 
lineares, subulato-angustatae, unguibus longiores, tenuiter capillaceo- 
finbriatae, in medietate revolutae; appendices haud squamosae sed 
in sui medietate in costam linearem reductae, et in fimbrias ca- 
pillares solutae, neque basim versus latiores, neque sinuatae; squa- 
mae supremae apice ovatae, erosae vel irregulariter dissectae, fim- 
brias capillaceas squamarum inferiorum anthodii non excedentes ; 
textura squamarum  capilacearum tenuis subtilis, ungues squama- 
rum transvisibiles, quo fit, ut anthodium velut velo obtectum quasi 
reticulatum et polyehromum appareat. Flores marginales capituli 
steriles et radiati, disco 1—2 centim. lato. Achaenia obtuse co- 
stata, irregulariter prismatica, pallide cinerea, sparsim pilosa, 4 
Mm. longa, pappo 4—6 Mm. longa provisa; achaenium maturum 
octies longius pappo. 
Centaurea ova po Kerneru stenolepis ozvana ona ista je i ovdje 
kod nas u Hrvatskoj raste, te se mora na mjesto C. phrygiae L. 
u flori našoj navedene postaviti. 
Nu opaziti moram, da kao što u obće sve sucvjetke vrlo rado 
variraju i kroz medjusobni doticaj se prevrgavaju, tako sam i ja 
opazio na brežuljcih po Tuškancu, osobito na mjestih, koja su 
otvorena i suncu izvrgnuta, da ima Centaurea stenolepis ponješto 
promienjena, a to već na toliko, da se na prvi pogled oka moglo 
opaziti. Promjena prem nije na toliko bitna, te bi se po pravu moglo 
reći, da je to sasvim druga vrst, koju bi valjalo posve razlučiti, 
nu ipak je interesantno konstatovati, kako znatno uplivaju na raz- 
vitak i spoljašnost bilinah tlo, stanovište i jača sunčena žega. 
Dočim centaurea stenolepis u šumskih redjevinah, medju šikarom 
na polu hladovnih mjestih najradje i vrlo bujno raste, ova, koju 
sam ljetos opazio, samo otvorena, suncu izvrgnuta brežuljasta 
stanovišta ljubi. 
