PRINESCI ZA GEOGNOSIU I BOTANIKU HRVATSKE. 201 
Radix valida, crassa, fibrosa; crescit in sylvaulis et frusicetis mon- 
tanis inter lapides et saxa, locis umbrosis in solo pingoi humoso ad 
Kostel, Pribić et in valle Medvenova draga pone viam qua itur ver- 
sus Zumberak ; ibidem florens lecta 5a Juni 1817. 
Salvia grandiflora mihi locum occupat proximum inter  Salvias 
pratensem et clandestinam L. (S. verbenacea Df. S. pračcox Savi. 
S. verbenacea_ Vahl. S. polymorpha Hoffm. et Lk. S. oblongata 
Rehb. (non Vahl.) S. multifida Sibth. et Sm. S, Clandestina_Vahl.) 
ect. et quae omnes ob affinitatem suam adduci possent, minime sunt 
impedimento, quominus et meam in serie reliquarum Salviarum non 
describam vel ex eo saltem, ut cum aliis comparari possit. Mihi 
ecquidem et habitu suo toto, et statione suain ditione florae Croa- 
ticae prorsus ignota apparuit. 
In Salvia verbenacea I. (clandestina Thore. S. praecox Lois. S. 
micrantha Desf. corollae_ sunt parvae ac abscure caeruleae. In S. 
multifida Sibth. Corollae sunt calyce quidem multo longiores, sed 
etiam obscure coeruleae, folia vero cordato-subhastata et pinnati- 
fida (S. polymorpha; elandestina Bertol. S. praecex Savi. S. Vivi- 
ani Spr.) 
In S. clandestina L. (S. ceratophylloides W) folia sunt subtus 
incana, corollae lavandulaceae. 
In S. pratensi folia sunt. S. grandiflorae mihi persimilia, nun- 
quam tamen necin solo pingvi — adeo eximie lobulata, nec unquam 
talis magnitudinis; bracteae non tam elongatae nec ordinarie reflexae, 
nec hastatae, neque flores habet ita conspicuos et coloris cyanei, qui 
semper violaceus permanet; 
Medju bilinami koje sam brao na Rišnjaku valja mi naročito na- 
pomenuti: Gnaphalium Leontopodium L. Edelweiss, runolistka zra- 
kasta, ili runolist lavostapni. Bilinu ovu navadja Visiani u flori 
dalmatinskoj na planini Orjen na travnicih i pašnjacih brežnatih. 
U drugih florah navadja se samo sa stanovištem na visokih alpah. 
Ova biljka dakle raste samo na visočinah velikih i pod hladnim 
podnebljem. Za našu floru strogo hrvatsku ova bilina je nova, 
koja zajedno dokazuje, da flora na Rišnjaku nosi značaj alpinski, 
te da je zrak na njemu vrlo oštar, oštriji nego na ikojoj planini 
hrvatskoj , jer je izvrgnut propuhu, koji dolazi sa visokih gorah 
kranjskih i koruških, dočim Velebit, premda jednake visine sa Riš- 
njakom, više na jugu i tik obale morske leži, dakle u mnogo to- 
plijem predielu nego Rišnjak. 
Druga je karakteristična alpinska takodjer bilina: Bupeulrum 
ezaltatum M. B. koju sam pod vrhom Rišnjaka medju kamenitimi 
stienami našao; bilinu ovu Visiani navadja u flori dalmatinskoj na 
visokih planinah Biokovo, Prolog i Orjen. Na hrvatskom zemljištu 
dosad nije našasta. 
