PRINESCI ZA GEOGNOSIU I BOTANIKU HRVATSKE. 213 
bosa, glabra, squamae interiores adpressae, saturate virentes, mar- 
gine palescentes; extimae laxae, revolutae. 
Caulis basi lignosus in ramulos florigeros divaricatos solutus, 
rigidiusculus, foliosus, aphyllopodus; interne pilis laxis scabriuscu- 
lus; ex alis superioribus ramulos quoque sparse foliosos exerens. 
Folia breviter ovata, ovali lanceolata, sessilia, dentato-apiculata, 
rigidiuseula; superiora decrescentia; omnia laete viridia, subtus ad 
nervos et in margine piloso-ciliata. 
Radix brevis, fibrosa. Legit Carolus Hirc in pratis prope urbem 
Buecari. 1877. Zagrebački se primjerci odlikuju time, što je stablo 
mnogo više, većma razgranjeno i ciela je biljka škuro zelena; 
lišće je kratko, nu šire, jajoliko, niti nije onako oštro i šiljkasto- 
zubasto, kao što se vidi na primjercih bakarskih. 
Sstlena Sehlosseri. Vuk. kojoj je dosad jedino stanište na Javorju 
blizu Fužine poznato bilo, razširena je i ponešto dalje. Staništa 
bilinah u obće interessantna su i poučna za geographiju cvjetanah 
i onda, kad se radi o biljkah, koje često i mnogobrojno rastu u 
pojedinih okružjih florističkih, kamo li pako još poučnija glede 
takovih bilinah, koje su riedke, ili kojim su samo jedina, izklju- 
čiva staništa poznata. 
Za Silenu Schlosseri znamo sada osim izvornoga mjesta: Ja- 
vorje, jošte za dva nova stanovišta. Jedno je našao tečajem god. 
1871. G. Dean šumarski pristav u Fužini na ,Benkovoj dragi“. 
Ova leži od Javorja prema istoku po prili p6ć drugu do dvie ure 
daleko; livada gorska je i tamo, a Silene imade ondje više, nu niti 
iz daleka u onom množtvu, u kojem se nalazi na Javorju. 
Drugo, ili dotično treće stanovište našao sam ljetos ja sam na 
Rišnjaku; u priedjelu onom, koji se Smrikovac zove, gdje odprije 
kuća lugarska bijaše, imade mala jedna čistina travom obrašćena, 
medju kojom je cvalo četiri do pet samo komadah Silene Schlosseri ; 
drugdje nigdje na cielom putu nenadjoh joj traga. 
Kako da je došlo ono nekoliko primjerakah ove Silene na tako 
odaljeno i zabitno mjesto, kao što je onaj divlji šumski i visoko 
ležeći priedjel ? 
Daljina od Javorja do Rišnjaka, ako se pomisli ravna linija, 
najmanje će biti pet do šest urah; a zemljišne zaprieke su tolike, 
da se nikako nemože pomisliti, da bi se ta Silena onamo putem 
naravskim preselila bila, nego je svakako umjetno onamo done- 
šena; ljudi koji su lugara u šumskih poslovih češće polazivali i 
