IZVODI IZ ZAPISNIKA. Pai 
kojem je ona izpravila krivo shvaćanje predjašnjega vladinoga do- 
pisa od 23. ožujka glede pravne sposobnosti akademije u sklapanju 
ugovora i glede utjecanja vlade u upravu akademijske zaklade, te 
se zato može predmnievati, da kr. zemaljska vlada odustaje od 
predjašnjih nazora svojih i mučke priznaje pravni u tom pitanju 
položaj akademije: to odbor predlaže, da 1 akademija uz priuzdržaj 
svoga pravnoga stanovišta ne zamiće više u svom odgovoru na 
pomenuti noviji vladin dopis toga pitanja. 2) Odbor predlaže na- 
dalje, da se točke 1, 213 vladina dopisa uzmu na znanje. 3) 
Pcšto se upliv akademije u gradnju sgrade po Schmidtovoj osnovi, 
prem se on izrično priznaje, pobliže i točno ne ustanovljuje u 
točki 4. vladina dopisa, a potanja oznaka toga upliva, koj je ne 
samo po sebi opravdan, jer akademija uz zemljište daje do polo- 
vine gradjevnoga fonda, nego i potrebit, da se gradjevna osnova 
sviestno izvede, jest neobhodno nuždna i zato, da akademija zado- 
bije potrebito jamstvo u tom poslu i da se odkloni sukob s organi 
kr. zemaljske vlade: to predlaže odbor, da akademija zaključi, da 
se od kr. zemaljske vlade zahtieva, da uz gradjevni organ, koj će 
ona postaviti za rukovodjenje sgrade, priznaje prema analogiji kod 
uprave akademijske zaklade po čl. 19. pravila poseban od akade- 
mije izabrani odbor, koj se u tehničkih pitanjih može dati tehnič- 
kim vještakom zastupati, kao onomu vladinomu ravan organu. 
Akademijski odbor ustanoviti će sporazumno s vladinim gradjev- 
nim organom, kojim načinom da oba ova zastupnika dvaju gradi- 
laca, akademije na ime i muzealne zaklade, odnosno kr. zemaljske 
vlade, dogovorno u gradnju utiču. 4) Neka se gradjevni operat 
arhitekta Schmidta i osnove ugovora s poduzetnici pošalju kr. ze- 
maljskoj vladi uz priuzdržaj u predjašnjoj točki naznačen. D) Točka 
6. vladina dopisa uzima se na znanje, a glede razpisa jeftimbe za 
tesarsko djelo uz opazku kao pod točkom 3. — 6) Na točku ( 
dopisa ima se izviestiti kr. zemaljska vlada, da je odbor za promi- 
canje umjetnosti u Hrvatskoj i Slavoniji koj je god. 1873 dobio 
bio dozvolu lutrije sa 200 000 srećaka po 50 novč. na poziv aka- 
demije jurve započeo svoju radnju, te da će i on kr, zemaljsku 
vladu o tom izviestiti“. Ove su sve točke jednoglasno prihvaćene. 
2 
Proračun akademijske zaklade za god. 1878, što ga je visoka 
kr. zemaljska vlada poslala, upućuje se na akademijski financijalni 
odbor. 
3. 
Uzimlje se sa zahvalnošću na znanje, da je zapis pokojnoga 
Paje Kolarića izplaćen za akademiju i galeriju. 
4. 
Uzimlje se sa zahvalnošću na znanje, da je Ana udova Kotur 
iza smrti svojega sina Dučana poklonila 2000 for. za gradnju 
galerije. 
* 
