2 FR. Š. KUHAČ, 
glasa svake cievi dolnja oktava. Seljak Simo Vuković iz Bizovca 
u Slavoniji, koji mi je dvojnice raztumačio, znao bi osebujnim na- 
liegom ustnica izvesti jošte i zvrndav neki glas, koji bi neprestano 
zvučio poput berdaljke gajdine, a činilo se, kao da frt svirača za- 
jedno sviraju. 
Budući da su dvojnice, kao što 
kažu ove slike", razno velike, s toga 
im je i njihova glasovna sitnoća 
razna. Glasovna zaliha dvojnica 
pod br. I. jest ova: 
Slabo napuhnuta: 
lieva ciev: e, f, Jis, J. 
desna ciev: e, f, fiš, g, a. 
o — — 


Polujako napuhnuta : 



FI > 

lieva ciev: 1, c, cis, d. 
desna ciev: A, c, 618, d, e. 
= = = = 





s2ni Ta 
mmm 









= 


Jako napuhnuta : 
lieva ciev: e, f, fis, 9. 
desna ciev: e, f, fis, g, a. 









Pridade li se još i glas dolnje 
osmice, koji zamnije, puhne li se 
sasma slabo u prazne cievi, to se 

-— = LL — - = = 
d, e, f, fis, g, € 
fis, g, gis, a, pa s desne glasovi: fis, g, gis, a, h. Primietiti mi je, 
da to nije ona polustupna ljestvica, koju mi kromatičnom zovemo, 
jer je svaka stupka uviek nešto veća nego naš poluglas tako, da 
je posliednji glas desne cievi veći od poluglasa a manji od cieloga 
glasa. Kod prve dvojnice stoji posliednji glas medju gis i a, a kod 
druge medju aih. Važnost ove vrlo stare ugodbe i čudnovati odno- 
šaj razmaka znati će se istom kašnje cieniti; jer sadanja akustika 
zazire više manje od takove ugodbe. 

'" Dvojnice_ broj I i II svojina su hrv. narodnoga muzeja, a potiču 
iz Sriema; osobito je druga krasno izdjelana te zvuči kao orgulje, 
pravio ju g. 1844. neki Stipan Sabljak. Broj IILi IV u mojoj su sbirci ; 
prva je iz Turopolja (u Hrvatskoj), a posljednja iz Bizovca (u Slavoniji). 
