20 FR. Š. KUHAČ, 
Radi udobna nošenja, t. j. da se uzmogne o ramenu vješati, 
ureže se malo i gornji i dolnji kraj roga okolo naokolo, pa se 
oko toga ureza obvije uzica. 
Tarenje u rog ne treba velike vještine, budući da kod toga ne 
treba na išta ina paziti, do li da se gornje zjalo roga pritisne na 
kut ustana, te da se uz inače zatvorena usta jako u nj puše, ili 
bolje rekuć, da se zrak silovito u nj rivlje (tare). 
Glavni glasovi, koji se dadu izvesti iz kra- 
varskoga roga, jesu prirodni c, g, €, e, g, ali se 
može jačim ili slabijim trenjem izvesti i neko- 
liko srednjih glasova. Izvodjenje glasova iz roga 
označuje glagol fr: ,u rog se 
tare“, to karakteriše sasvim točno 
funkciju t. j. način puhanja, koje 
biva gurimice, te čini, da se od- 
mah lome zračni iliti glasovni 
valovi '. 
U mnogih se pokrajinah naše 
domovine veli i rošiti, tuliti, tru- 
biti, ili puhati i duhati, nu ove 
posljednje rieči držim nevaljalim 
prievodom njemačke rieči blasen, 
što kod tarenja u rog nikada ni 
ne biva. 
Veliki se rogovi zovu rožine ili rogulje. Kadkada rese kravari 

gvoj rog raznoliko, urezujući u nj šiljatim nožem raznih slika. 
Tako vidjeh u Hercegovini rog, u koji je bio urezan boj medju 
nekim vodjom i nekoliko "Vuraka. Kako me uvjeravaše austrijski 
podkonzul u Trebinju, gosp. Vuk Vrčević, bijahu slike toli pogo- 
djene, da si mogao odmah na prvi pogled razpoznati svaku osobu. 
Osim volovjih rogova rabe naši kravari i limene, koji nisu 
doduše uvinuti, nu za to mnogo dulji. Ovi rogovi nisu dakako nji- 
hov rukotvor, nego kakova limara ili kotlokrpe. 'Vakov limen rog 
vidjeh kod vukovarskoga obćinskoga kravara, koji bi jakim trenjem 
i tuljenjem rano u jutro ljude iz sna budio, koji su imali krava, a 
i one koji nisu imali. 

' Kaže se takodjer ,lan se tare“ a orudje kojim se tare, zove se 
tvtilo, trlica, što je u toliko vrlo domišljato, jer i ovdje način lomljenja 
lana biva gurimice, te se zračni valovi kod svakoga maha presiecaju 
i prelamaju, od čega se radja neki štropot. 
