Prinos k naglasu u (novoj) slovenštini. 
Čitao u sjednici filoložko-historijskoga razreda jugoslavenske nkademije znanosti 
i umjetnosti 9. siečnja 1878. 
DOPISUJUĆI ČLAN M. VALJAVEC. 
2. 
Naglas u substantiva mužkoga roda. 
(#-deklinacija). 
A. Kakav imaju ove rieči naglas u sing, nominativu. 
1. Rieči kojim je u staroj slovenštini tvorka # (= đ i #) izgu- 
bile su u slovenštini krajnje > te su sada bez tvorke završujući 
se na samoglasno. — Jednoslovčane rieči domaće i strane pona- 
mjestit ću tako, da dolaze sve pod vokalom, koji je u korienu ili 
u osnovi, bila im tvorka samo li & ili pako E sa još kojim samo- 
glasnim s prieda n. p. rb, Ib, tb i t. d. 
a) rieči kojim je u korienu ili u osnovi 4, nastalo to a kojim 
god načinom 
jednoslovčane : 
%) “ima večina: Ak hacken kr; bAn der banus perg. 33/1: bin 
i ban, 81/1: baana; bar i bčr (gnpn) panicum germanicum, gčn. 
24: bćr je proseni pouv; bas, bajs bassgeige, preš. 10: ne mđram, 
zavpije, za gć6sli, za bis; dain. 199: bas; braAn defensio tschup. 
89. 247; ravn. 1/828; škr. 390; preš.; bra v schafvieh, gćn. 24: 
brav se krmi; cAf satelles; cAjt zeit, gol. 10; kiizm. 14: prišao 
si pred cajtom mantrati nds; čAd fumus; čar zauber; dan i 
dan (guun) dies; dar donum, perg. 3. 36/1: daar; 24/2: daari; 
9(/1: daarom, 24/2 daari, pl. acc.; draAt draht kr. a drčt gol. 35. 
i kajk.; far sacerdos, dalm. jer. 19; ev. mat. 21 itd.; jap. 304 
it. d.; ne = pfaft, pa tako i danas u poznatoj poskočnici: sem 
rajtal študirat', — sem rajtal bit far, — pa m' je ljubica rekla: — 
