D8 M. VALJAVEO, 
des getreides zum dreschen; prćdal abteilung, fach; prćgrad, 
mjesto n. p. livada na više mjesta pregradjena kr.; prćlaz stie- 
gel; prisad entziindung einer wunde; pristav villicus; pr 6- 
daj i prčdaj verkauf, tschup. 443: per prudu inu predaju ; 
s6mrak crepusculum. 
Y) “na predzadnjoj slovci ima: kolo6vrat spinnrad; nčmar 
ZENA, TO rapaxovav jap. 84: v nemar pustiti: 108: ony so pak 
t6 v' nemar (čitaj: n&mr) pustili ino so šli proč; ravn. 2/46: bog 
ne puša ljudi v' nićmar; preš. 187: pustila v' nćmar sim željć nar 
slji; nagfl. 24: koudiš de, ki v-nejmar_ miidi; 141: Števan si je 
tečas dva krat mogao oblćčalo šivati dati, dokeč Janoš ednouk, 
ar je Stevan v nejmar djao ž njim i preci ga je raztrgao; gasp. 
3/000: vučemo se svet ov čalarni za nemar držati; reš 213: vera 
Mahumetanska telo samo i to nazoči blaženo čini, dušu pak za 
nemar drži. 
Ovamo idu i njeke rieči koje se grade od glagola s nastavkom 
a, koje su čini mi se shodnije navedene niže pod završetkom aj b). 
8) “ na predzadnjoj slovci ima n6grad mjesto i uz vin6- 
grad i vinograd weinberg ravn. 2/263: sin! v moj n6grad 
delat idi dansi; ravn. 1/22: memo njiv je tudi nć6grad zasadil; 
1/106: opravik, ktiri je Izraelce v' Kananski deželi čakal, je bil 
kmetija. n6ćgrad in živinska rćja; 1/235: je bilo zdaj čas dnarje in 
oblačila jemati, de si boš 6ljnike, n6grade, drćbnico, govćdi, hlapce 
in dekle omišloval? škr. 149: zjitraj vstaniva de v' vinćgrade 
greva: pogledajva, ali je vinćgrad cvčdčl, ali bć6 cvetje sad per- 
nćslu; n6ćraz skraćeno od vinoraz rebenmesser. — Tako su na- 
glašene i njeke strane rieči: držah ursache, dalm. jud. 14: 
ursah ; jap. 871; žagrad sakristei rog. 469: žagrod: v' mej tem 
šal je Martinus 4 žagrod, tu je sacristia. 
b. Rieči kojim je u korienu ili u osnovi € (= u i 'p). 
Jednoslovčane : 
%) “ ima većina: bice arundo phragmites, binse; blisk fulgor, 
dalm. deut. 32; ev. mat. 24; traun 339; preš. 62. 143; gčn. 104: 
blisk za bliskom razsipiva ogen po zriki; nagfl. 188; cir zier, 
zierde, kast. cil. 275: cier; rog. 449: močna modra srčna zvyr — 
je ta lev za njegov cir (to je ili bi imao biti prievod Solinova 
heksametra: forte leo prudens animal simul et generosum); cvik 
bastpfeife; evil ululatus; čin tat; čir ulcus; čvink = covik; 
dih halitus preš. 14. 137; dir trab; firšt first, dalm. ev. mat. 
