110 M. VALJAVEC, 
23. Rieči kojim je tvorka ili završetak jan = stsl. Wmuunt, Bunu 
mogu imati naglas na kojoj god slovci. 
a) “ na tvorci (koji bijaše njekoč valjda " jer je " najobičnije i 
u ostalih padežih mjesto “, koji se takodjer čuje) imaju: 
x) rieči koje se grade od jednoslovčanih rječi: Brežan: Br6g, 
selo u gr.; Gojžan: Gojzd, selo u gr. Hrašan mj. Hraščan: 
hrast u Hraše, selo u gr.; Knež&an: kn&z u Knežćk, kr.; Kri- 
žan: Križ (gr.); Lomljan: Lom (gr); Rimljan: Rim, Ro- 
manus ravn. 2/163: Rimlan, preš. 99: Rimlj4n; vašan: vas dorf- 
bewohner. Amo idu i rieči, koje se grade od jednoslovčanih adjektiva, 
što no rabe u kojem god spolu kao ime komu selu: Dolžan: 
dolg u Dolge izgovarajući se Dovje (gr.); Novljan: nov u Nćva 
vas (gr); Šenčurjan: Jdr u Šenčtr od Šent Juri, selo u gr. ; 
Srjan: srd u srdce u Srednja vas (gr.). Zaspljan: ZAsp 
mjesto Zasep (kr.). 
B) rieči koje se grade od rieči s “ili “ na predzadnjoj slovci, 
koje u sing. gen. drže “ na predzadnjoj slovci: Bašljan: B4šelj 
gen. Bašlja (gr); Beljan: Bć6la; Brežin: brćza u Brežje 
(gr.): Hujan: Hije (gr. možda hud): Lešan: L6še gr. (1657); 
Ločan: L6ka, grad u Gorenskoj Bischofslock; Mačan: Mače 
(gr.); Mengšan: Mćngrš gen. Mćngša (gr.); meščan; mćsto 
stidter al i mćičan tschup. 610: mejstčan; preš. 102: mećščan ; 
Rečan: Rćka Fiumaner; seljan: sčlo dorfbewohner mat. D271: 
seljne, seljinov; gasp. 3/613; Sušan: Sha (gr); Svarjan: 
Svdrje plur. (gr.); tlačan: tl4ka der den frohndienst verrichtet; 
Višnjan: Višnja gora, preš. 110: Višnj&ni; Zadražan: driga, 
za Drag6 (gr.); Žabljan: Žablje (gr.). 
Y) koje se grade od rieči s naglasom na zadnjoj slovci: Gol- 
ničan: Golnik (gr.); Leščan: Lescč (gr.); Trsteničan: 
Trstenik (gr.); Tržičan: Tržič (gr.); Zoričan: Zoričč plur. 
(gr.); tako će biti i Moskvičan: Moskvit u Moskoviter preš. 
— Ipak Turj&čan: Turj4k preš. 49. 
8) koje se grade od rieči s “ u sing. gen.: deželjan: dežšla 
landsmann, ravn. 1/133: deželanov, a 2/115: deželfne, 2/113: de- 
želinov; Kovorjan: Kovor gen: Kovdrja (gr.); Mohorjan: 
Mohor gen. Mohorja ein mitglied des St. Hermagorasvereines in 
Klagenfurt. 
b) Na slovci pred tvorkom imaju "one rieči koje se grade od 
tro- i višeslovčanih rieči s“ na predzadnjoj slovei: Goričan: 
Gorica Gčrzer; Jeseničan: Jesenice pl. (gr); Potočan: 
Ad 
