124 M. VALJAVEJO, 
počel je zdihavati, a 18 i 148: zveličitel, a I40izvćli- 
čitel: gosponne božč stvoritel i zveličitel moj, pr6sim te; o zve- 
ličitel zmć6žni; hvala i dika budi tebe zvćličitel, dobri gosponne 
(bit će tomu povod vokativ, opako zatezanje kod molitve); reš 
u predgovoru: za to zveličitel naš pri s. Lukaču nas opomina: quae- 
rite... gasp. 1/212. 212: zveličitela. 
42. Rieči strane na ast, ist, est, ešt, ušt, imaju naglas prema na- 
glasu jezika, od koga su primite: arčst gen. arčsta arrest, hrv. 
rčšt; arfanist harfenist rog. 488: Saul hotel je Davida h' sebi 
za eniga arphanista za eniga cytrarja imćti; evangelist; pa- 
last i palost pallast rog. 445: pelana fi eno veliko hišo ali 
palost; prot&st itd ; arčšt arrest gasp. 1/119: arešt, obično 
rčšt; prčpušt (praepositus) antistes ecelesiae cathedralis, i pre- 
pišt, gasp. 1/127: prepušt. 
43. Rieči kojim je tvorka d riedke su. Tvorka ad dolazi u rie- 
čih: strnAd emberiza citrinela dain. 84: mam ja v.kletkah 
vlovlene.. podgorelce vrable zebe — še strn4de ino vdebe; go- 
renski glasi se strnAb upravo strna? pa tako i ugr. nagfl. 167: vu 
nji (logej) stojijo ftice kakti slavički, strn4bi, kosouvje, vrane, kivke, 
srake, divji goloubje, kouvranje, žune, vuge, srakoparje, granforje, 
škvorci, zlitovranke, sovć, detli itd., i još močerad 1 čomorad 
salamandra. — 'Tvorka ud dolazi u rieči: mrtv4d, mriid apo- 
plexia; takav ima naglas i lab6d, lab&d olor, dalm. lev. 11: 
lobud. -- Tuj neka stoji i rieč: hčbed gen. hčbda i hebčd gen. 
hebda sambucus ebulus; j4gnjed populus (arbor). 
44. Rieči kojim je tvorka p, up glase se: gald p atramentum ; 
škraljap, škrljiip,skrljup (upravo valjda skorjip) koža 
na mlieku , superficies densior lactis. 
45. Rieči kojim je tvorka v takodjer su riedke. 
Tvorka av dolazi u rieči: rok4v irmel, rog. 465: rok&vi (u 
plur. je kadšto neutr rok&va). 
Tvorka ev (= stsl. gn) dolazi u riečih: 14gev gen. ligva do- 
lium, nagfl. 117: lagve petr. 102: st6 l4gvih 6lja; risev lynx i 
žćnsevižčnsev homo ejusdem nominis. 
Tvorka iv dolazi u rieči: fotiv i fotiv mjesto hotiv nothus 
kiizm. 407: či ste pa brezi kaštiganja, šteroga so vsi talnicke, tak 
ste fotivje i nej sinovje. — Strana je rieč: štritiv ein holzchen 
zum garn abwinden, govori se više: štritof gen. štritofa. 
Tvorka ov dolazi u stranih većinom iz magjarštine uzetih riečih. 
Naglas im je razlik. 
