PRILOZI POZNAVANJU GEOLOŽKIH ODNOŠAJA ZEMLJE. 155 
II. O poreklu eratičnoga stienja u okolici zadarskoj. 
Pitanje o njekadanjoj oledbi sjeverne polutke za trajanja kva- 
ternarne dobe prešlo je već na sreću fazu razigrana priepora. Naj- 
veći dio geofizika jest ob istinistosti toga pojava podpuno osvje- 
dočen. Svakim se danom množe na sve strane dokazi te njeka- 
danje oledbe. Prvobitnu skromnu theoriju zamjenjuje malo po malo 
sustavna zgrada fakta, kojih je dokazna snaga neoboriva. 
Čim je spomenuto pitanje prešlo u fazu znanstvene investigacije, 
nastaje potreba da se sve iztakne i razjasni, što bi broj činjenica 
umnožalo i popunilo. Takova činjenica čini mi se da je eratično 
ledčasto (kristalino) stienje, koje se u okolici zadarskoj nalazi. Ne- 
samo da je to eratično stienje, koje sa tlom bližnje okolice ništa 
zajedničkoga neima, veoma zanimiv pojav, nego je ono luč, koja 
nam razsvjetljuje geografske i hydrografske odnošaje sjevernoga 
diela jadranskoga mora za kvaternarne dobe, kako ćemo u daljem 
vidjeti. 
Pregledavajuć i uredjujuć Lanzinu zbirku, koja je god. 1875 za 
naš muzej nabavljena bila, naišao sam na njekoliko ogleda čisto 
gromadasta i ledčasta stienja, koje je nosilo za me zagonetan nad- 
pis massi erratici dei dintormni di Zara. : 
Razmišljajuć malo o tom predmetu uvidio sam doskora, da bi to 
stienje zaisto erratično biti moglo, erratično u smislu pristaša teo- 
rije o njekadanjoj oledbi, to jest da je do zadarske okolice plazuri 
ili plivajućim ledom donešeno bilo. Pomislio sam ponajprije na su- 
sedni Velebit. koji je za glacialne periode za stalno oledjen bio". 
Nu Velebit neima gromadasta i ledčasta stienja archaičke dobe. 
Najstarija formacija u njem razvijena jest Carbon. Zadarsko pako 
erratično stienje jest granit crvena orthoklasa sa riedkim crnim 
tinjeem i malo amphibola, zatim syenit, micasehist i tinjast vapne- 
nac (micalschist). Krajevi Balkanskoga poluotoka, koji zadarskoj 
okolici ponajbliže imaju ledčasta stienja, u području su dunavskoga 
crnomorskoga riečkoga sustava. Niti u prekojadranskih Apenninah 
neima gromadasta, ledčasta stienja nalična onomu, što se u okolici 
zadarskoj nalazi. 
Sjevero-dalmatinskoj obali najbliži territorij imajući granita, Sye- 
nita, Micaschista i tinjastoga vapnenca jesu istočne Alpe. Imenito 
se gorje Visokih 'Tura odlikuje množinom silno razvijena tinjasta 
vapnenca. 
1 Vidi ,Rad“ 1877. knj. XXXIX. p. 148. (Tragovi sledbe), 
