188 GLASOVI O ,,OGLEDU RJEČNIKA“, 
zemlište slovensko vidjeće se po tome, što Linde srpski ili hrvat- 
ski jezik navodi pod nekoliko imena. Bosanski dijalekat nalazi 
Linde u rječniku Mikalinu; hrvatski u rječniku Habdeličevu; dal- 
matinski u rječniku Vrančićevu (od 1995) i u nekakvome Dietio- 
narium septem diversarum linguarum, videlicet Lat., Ital, Dalmat. 
Boh. Pol. Germ. et Hung. Studio Petr. Lodereker. Prag 16095. 4. 
i u Bjelostjencu, kojega naročito hvali; dubrovački u rječniku della 
Belle, slavonski nešto u Bjelostjencu, nešto u Relkovićevoj nemačko- 
slavonskoj gramatici (1789). Kako čudnovato može izgledati pore- 
đene po ovakoj osnovi, vidi se pri pojedinim riječima. Tako svaki 
posao preduzet bez kritike i bez kritičkih osnova, naprijed jasno 
rasvijetlenih, propada, pa ma koliko bila i vola i trud onoga, ko 
se oko nega trudi Za Linde-om je poglavito išao zaslužni i slavni 
češki leksikograf J. Jungman. Ali je i on — još većma nego pol- 
ski — zastario radi preveć brzoga napredovana, što ga je baš po- 
slije izdana rječnika filologija slovenska učinila i to baš u domo- 
vini Jungmanovoj, koja je kroz tolike godine s ponosom i dosto- 
janem držala prvo mjesto u filologiji slovenskoj, brojeći među svoje 
sunarodnike prve lude slovenske filologije. Nihov i nihovih poslednika 
i učenika trud učinio je, da danas Jungmanov rječnik nije u stanu 
onako predstaviti češkoga jezika kao što ga je u prvi mah doista pred- 
stavlao. U tom su u jedno i uzroci, za što se ovi rječnici ni po či- 
stini zamisli (ma da su u stvari istoga pravca) ni po rukovanu kri- 
tičkim aparatom (kojega onda u slovenskoj filologiji upravo nije ni 
bilo) ne mogu porediti s rječnikom braće Grima, koji je u svemu 
tome mogao iskočiti pred nih ne samo radi jačeg ili čistije filološki 
obrazovanog talenta braće Grima, nego i radi naprednije i jače li- 
terature nemačke kao i radi poznijega i za taki naučni posao u 
opće povolnijeg vremena. 
E. Littrć je već imao pred sobom taj ugled i on ga pomine 
s velikim priznanem. Zadatak je negov u glavnome jednak sa za- 
datkom Grimovim. On hoće da na historičkoj osnovi predstavi jezik 
suvremeni. Negov rječnik ima zadatak, da sredstvom historije, du- 
boko vezane sa svakim jezikom, pokaže svome jeziku osnove i 
uvjete sadašne upotrebe, kako bi se prema tome o toj upotrebi 
moglo suditi, i eda bi se mogla popravlati i usavršavati. Ali govo- 
reći o izvorima iz kojih, i o načinu, kako vala crpsti rječnik, on 
govori: ,Pisci vijeka šesnaestog, petnaestog, pa i stariji mogli bi 
dati građe izobila, kad bi se ona mogla upotrebiti bez rezerve. Ali 
u tome peslu vala biti vrlo obazriv. Sto je sa svijem myrtvo, vala 
