GLASOVI O ,OGLEDU RJEČNIKA“. 199 
PyKOBOACTBO K AOMOCTPOUTENCTBY 34 MysKeCKliT H KEHCKIHI NOB, 
Fyaump 1809. ; Marie Aamanosuha AOMOBOJCTBO MAH HACTABJEHIE 
o semaegkniu. Byaume 1814.; a naročito Atanasija Nikolića 3emat- 
abaceko rasnunerBo. I—IV. ParaperBo. BunogybareBo. BokhapeTBo 
ca nrymapersom'p. CkoroBojerso. Beorpave 1893—1854, gdje je, 
pored svih imena iz kniževnosti, kao što su vinodjelstvo, skotovod- 
stvo, u naslovu, što bi nas odvraćalo, opet puno narodnih naziva i 
dobroga jezika. Lako bi bilo odvojiti čisto zrno od oštećenoga, a 
onim bi čistim rječnik veoma mnogo dobio. Uz ove kniževne izvore 
dobro bi bilo, i nije valda još sa svijem ni pozno, da se iz naroda 
neposredno pokupi nomenklatura raznih radova i zanata, koji se 
po narodu znaju. 
Pri Stjepanu Lubiši, kojega Pripovijesti crnogorske i primorske 
među upotreblenim izvorima nađoh, valalo bi na svaki način upo- 
trebiti i sve ostalo. Opominem naročito na ,Pričana Vuka Dojče- 
vića“ koja u Beču u zasebnim knižicama nakladom uredništva 
»Srpske Zore“ izlaze. Nema ni iz daleka te literarne vrijednosti, 
koju imaju poslovi Lubišini, ali bi se za rječnik moglo s korišću 
pocrpsti štogod proze od Joksima Novića Otočanina. Svračam 
pažnu barem na negovo djelo: Crapune og erapune HoBaka, mau 
TOJKOBAIE HApOlHOr ujeBaa u upunopujejama. Msnana Maruna 
Opneka. Hosu Can 1867. 
Spisak. izdana narodnih pjesama i pripovijedaka, koji nađoh među 
izvorima do sad upotreblenim, mogao bi se popuniti još ovim 
zbirkama : 
1. Cpucke napojne necme (xeueke). Behunom ux _y CaaBonnju 
ekyuuo "Bopbe Pajkosuh. Msngana , Maruna epneka“. H. Cag 1869. 
2, Cpnexe napojne rjecme, m.kynspene no Bocuu. C6upka Roere 
X. Pueruka. Buorpaa_ 1873. 
3. Opueke Haponjne mecme. Cryruo no Cpemy B. M. (Branko 
Mušicki). Ilanuepo 1875 Tu je posao vješta skuplača. 
4. Cpneke napojne npunoBujerke. Ckynuo u na eBujer usao 
JoBaH B. Bojunosuh. Buorpaa 1869. 
Sad ću prijeći na pojedinosti izrade, za koje mislim da bi bilo 
dobro što oko nih drugčije učiniti nego što je već učineno. 
Te su pojedinosti svekolike izložene u članku drugom programa. 
Odsjek a toga članka govori o akcentu. 
