209? GLASOVI O ,OGLEDU RJEČNIKA“. 
dalu rodbinu. Ali kao gol što je šteta preveć suziti krug, tako je 
isto od male koristi i preveć ga raširiti. I jedno i drugo otežava 
prijegled u jednoj mjeri a na različit način. Toga se otežavana 
vala tijem većma čuvati, ako je rječnik tako osnovan, da mu je 
komparacija ne glavni nego podređeni zadatak, ako se ona za to 
samo traži, da bi se objasnilo ili još jednom svjetlošću obasjalo 
ono što se drugim načinom i sredstvima sagrađuje. Ovo je tako 
prirodna potreba u rječniku, da su na nu nailazili i dosadašni lek- 
sikografi ove vrste rječnika. S. B. Linde je u svoje vrijeme radi 
objašnena polskoja rječnika, kojemu je on svoj trud posvetio, izra- 
dio prvi i za onda najopširniji 1 najpotpuniji uporedni rječnik slo- 
venskih jezika. Nekritičnost izvori, iz kojih je on erpao i nedo- 
raslost za taki posao čitave tadašne slovenističke nauke uzrok su, 
što negov posao nije ispao srećno, i što danas nama nije od ko- 
risti. Ali je načelo negovo i u tom kao god i historijskom gledištu 
po sebi zdravo i dobro pogođeno. J. Jungman je ostao na istome 
putu, ali se ovim sredstvom služio i opreznije i vještije, pošto su 
u negovo vrijeme pojmovi o slovenistici znatno bili popravleni. U 
poređenu pak i jedan i drugi ne idu izvan kruga jezika slovenskih, 
kruga, koji je za sve leksičke poslove i prirodom i potrebom oštro 
obiležen. I kao god što su ovi slovenski leksikografi u drugom 
koječemu pogodili žicu, koju će poznije braća Grimi sjajno razviti, 
tako su isto i u ovome našli u nima svoje sjajne pošlednike'. Braća 
Grimi staraju se, da postane riječi osvijetle s dvije strane: pore- 
đenem iz germanskoga, i po tom poređenem iz indojevropskoga 
kruga. Na to je nihovo poređene vrijedno ugledati se. Pri svjema 
glavnim riječima oni nižu, kako ona riječ glasi u ostalih jezika 
germanske loze, prelazeći često i na ostale indojevropske jezike. 
E. Littrć u svom rječniku ima uza sve korjenite riječi svoj odsjek 
ćtymologie, uređen, u ostalom, mnogo prostije nego u Grima. U 
nega se u toj ćtymologie prosto navode paralele iz drugih romanskih 
jezika, ali je taj odsjek, pri svoj kratkosti, pun jedre pouke. Grimov 
način nešto u krače primio je i Miklošić u svoj Lexicon palaeo- 
slovenico-graeco-latinum. I korist i svjetlost od nega očevidna je, 
kad se pogleda ma u koje od tih djela. 
Među tim, koliko sam iz ,Ogleda“ vidjeti mogao, u ovome je 
g. Daničić napustio taj plan i usvojio drugi. I on traži postane ri- 
! Braća Grimi spominu Linde-a i Jos. Jungmana u predgovoru str. 
XXXVI i vele, da su im rječnici ,musterhaft fleissig und reichbaltig“. 
