GLASOVI O OGLEDU RJEČNIKA“, 203 
ječima, ali ne paralelama kao gore pomenuti pisci (bar taj dio svoga 
posla u traženu postana riječi on nam ne kazuje) nego istraživanem 
korijena. Kako on to radi i koliko od svoga po3la čitaocu kazuje 
pokazaće primjeri. Pri rijeći bacati ono što bi E. Littrć nazvao 
etymologie, čitamo u ovome: ,Postana još tamna: može biti od 
korijena bhak, koji u nekim jezicima dolazi u značenu svezati (Fick 
2, 163) a biće se razvio od kor. bha udarati, koje će značene biti 
prešlo preko zbijati i stezati u vezati, a značena vezati i bacati 
mogu stajati jedno uz drugo onako kako je hvatati i bacati u 
hitati; isporedi bočiti se, bečiti; ali svemu tome treba još potvrde“. 
— Pri bahoriti postane se tumači riječima: ,korijen je bhas uda- 
rati, lupati, zujati, govoriti“. — Pri bajati ima samo da je ,korijen 
bha udarati, zujati, mrmlati, šaptati“. — Pri besjedi upućuje se na 
korijen bhas, koji je naveden pri bahoriti. 
Kao što se vidi, rječnik se u ovome znatno razlikuje od onih 
djela, s kojima u jednu vrstu ide. Ta razlika mogla bi, ako je 
opravdana, ići na korist djelu; ali po primjerima, kojima sam sam 
bio u stanu omjeriti resultat, izgleda mi, da je razlika ova više 
pošla na štetu djelu, a to toga radi, što osnova istraživana etimo- 
logičkog nije uvijek utvrđena historičkim poređenem. Osim toga 
držim, da je takav način tumačena, kakav je, kako se vidi, usvojio 
g. Daničić, prvo — nedovoljan, a drugo — da se ne slaže potpuno 
s ostalim dijelovima djela, po proceduri i osnovi. Postaraću se, 
da i jedno i drugo odmah osvijetlim širim govorom. 
Nedovolan je ovaj način tumačena za to, što ne pokazuje procesa 
kojim je leksikograf došao do svojih zaklučaka, niti činilaca, koji 
su onu sumu stvorili; ne iznosi pred nas onu cjelokupnu građu, 
koja je negovim produkcijama za osnov služila. To se oboje, u 
ostalom, svuda u drugim dijelovima čini, i toga radi se ovaj ne 
slaže s ostalim dijelovima djela Pri takom stanu stvari, pri ne- 
poznatim činiocima onih resultata, koji se kao go posledak pred 
nas iznose, može nastati pitane: je li doista sve upotrebleno, da 
se do onog resultata dođe, što je upotrebiti trebalo ili što se upo- 
trebiti moglo ? 
Držim da je posve sigurno u nauci, da je etimologija već kao 
etimologija tijem mane sigurna, što se mane osniva na historiji 
riječi i na komparaciji Udaram glasom naročito na historiju riječi, 
te ću se zaustaviti na značenu, koje vala u tim riječima razumjeti. 
Ako se pod historijom jedne srpske ili ma koje slovenske riječi 
razumije samo domaća nena historija bez obzira na penu slovensku 
