212 GLASOVI O ,OGLEDU RJEČNIKA“. 
strane, koje će joj biti od svijeh ostalih najjače. Koliko sam ja 
motrio probijane na vidik talenta Daničićeva — on je prvi put po- 
kazao krjepost i silu — kad je na svijet izašla ,Srpska sintaksa“ 
godine 1858. To je ono djelo, koje je svojom kritičnošću, izradom 
i zamišlu obratilo oči inostrane kritike na smjernog kniževnika 
jednoga malenog naroda. Tu se na težini posla ogledala snaga ta- 
lenta Daničićeva. Za tim vidimo ,Rječnik iz kniževnih starina 
srpskih“, koji je u glavnome ista vrsta posla. Ne treba da ponav- 
lam hvale o toj knizi toliko puta izrečene. Ali ako najjače strane 
talenta doista uvijek nađu i poslove, na kojima se pokazati mogu 
— onda se to u Daničićevu talentu na ta dva djela pokazalo. U 
jednom je sjajno pokušao, da pokaže značena padežnih oblika u 
jeziku srpskom, a u drugome je prikupio i istumačio značena, riječi 
starih kniževnih spomenika srpskih. U ovome djelu, u ,Ogledu 
rječnika hrvatskoga ili srpskoga jezika“, sastavlena su donekle oba 
ta posla. Svakolika značena novoga jezika u frazeologiji negovoj 
zajedno s historijskim prijegledom pređašnega života negova koliko 
se dogledati da, uzeta su u osnovu rječniku. S toga nam je pre- 
đašni uspjeh, u kome se talenat Daničićev s tolikom krjepošću po- 
kazao u ovakoj vrsti poslova, najboli jemac i za uspjeh ovoga djela. 
U tome nas sam ogled već dovolno uvjerava, Toga radi dovolno 
je pogledati s kolikom su opširnošću i u isti mah s kolikim tankim 
razlikovanem pohvatana značena interjekcije i konjunkcije 4 na 
čitavih 47 stubaca sitno sabijenoga teksta. Tu su dotle iscrpene sve 
funkcije tih riječi u jeziku, da je i sintaktični posao već sav tu 
urađen. Glagoli bacati, bajati, besjediti pokazani su u svjema pro- 
mjenama značena i upotrebe, u svjema kombinacijama s prijedlozima, 
te ako stilista o čem posumna, eno mu ondje obilata izvora za sa- 
vjetovane i domišlane. 
Ako, dakle, gospodine predsjedniče, vala kazati šta bih odgovorio 
na pitane: da li da se Ogled primi, te da se dale tijemn načinom 
obrađuje građa za rječnik prikuplena, ja sam gotov odgovoriti: da 
se Ogled primi i uređivane rječnika nastavi. Tijem će akademija 
izvršiti jedan od najplemenitijih i najkorisnijih svojih zadataka. Šta 
više, koliko sam uvjeren, da imaju mjesta naprijed izložene napo- 
mene, ja ne bih ni nih stavlao kao uvjet toj odluci, ostavlajući ih 
čisto na prosuđene g. Daničiću. A o znatnosti rječnika i o budućoj 
koristi, koju će od nega imati naš jezik i slovenistika, toliko sam 
uvjeren, da — ne mogu Vam zatajati — toliko žalim, sto su ne- 
udesne prilike donijele, da taj posao Daničićev ne izdaje učeno 
