OBČI GODIŠNJI SASTANAK NJEM. GEOLOGIČ. DRUŽTVA. 211 
publicirano je dosele 1200 tablica sa fiziotypi lišća raznoga bilja 
iz svih krajeva svieta. Imajuć pred sobom taj znameniti prispo- 
dobni materijal osvjedočio se je on, da napose flore tercijarne raz- 
nih lokaliteta, koje je on izpitao, imaju flornih elemenata ne samo 
pretežno sjeveroamerikanskih, kako se je dosada mislilo, nego 
flornih elemenata cieloga svieta; zaisto zanimiv obćeniti rezultat. 
Kod svojih iztraživanjah odaljio se je Ettingshausen od dosa- 
danjega načina vadjenja fossilnoga bilja na korist ljepote i jasnoće 
preparata, što ga je fosilno bilje u većem stepenu činilo sposobnim 
da bude prispodobljeno sa otisci recentnoga bilja. 
Dosada naime zadovoljili su se time, da su na licu mjesta ka- 
lali ploče za koje su mislili da sadržaju biljevnih otisaka. Tim na- 
činom nastaju dvie nepodobštine. Ponajprije se uništi najveći dio 
otisaka nesjegurnim ciepanjem, da se spasi samo jedan otisak, a 
drugo, kamenje to ciepa se samo onim smjerom, gdje je već od 
prije pukotina postojala. U tu pako pukotinu prodrla je voda i 
zrak, te je otisak izjeden, biljevna substancija uništena, jasnoća 
dakle smanjena. 
Predavatelj operira na posve drugi izkustvom approbirani način. 
On pobire na licu mjesta ploče u kojih naslućuje biljevnih osta- 
naka, te ih u burencih odpravlja kući. Ovdje ih prije svega raz- 
rahli postrance appliciranimi udarci na toliko da se nerazpadnu i 
stavi ih u vodu za vrieme od po godine dana po prilici. 
Nakon toga polgodišnjega močenja izvrgne ih on jakoj studeni 
od jedno 10 grada izpod ništice. Voda djelujuć kod smrzi na 
poznat način razstavi ploču na mnoge manje pločice a osobito na 
onih mjestih, gdje ima biljevnih otisaka. 
Tako dobiveni otisci posvema su u najsitnijem detailu sačuvani, 
te je uviek još listna substancija u spodobi smedje ili crne lupi- 
njice prisutna, na kojoj se tada sitnozorom mogu pojedine osebine 
površine, razredanje i oblik pučih itd. potanje izpitivati. 
S takovim savršenim materijalom mogao je predavalac nastaviti 
puno uspješnije svoja phyllogenetička studija, kojih konačne rezul- 
tate pripravlja za skoro objelodanjenje učenom svietu. 
Smjer i način tih svojih iztraživanja pokaza na koncu na rodu 
Pinus, kojemu za korien postavlja P. palaeostrobus Ett. 
Prof. Fttingshausena zamieni u predavanju prof. Nenmayr. On 
saobći obćenite rezultate svoga geoložkoga iztraživanja u Grčkoj 
tečajem god. 187). 
