222 GJ. PILAR, 
bito je naglasio, da on crveni gnajz, kojega su dugo eruptivnim 
držali, smatra udom ledčasto-škriljaste tvorbe, te ga napose uvrštuje 
u tako zvanu bojsku formaciju Gimbelovu. 
Naprotiv toj izjavi opazi Credner, da je crveui gnajz čisto petro- 
grafska osebina. Gnajz, koji sadržaje biotita, jest većinom siv 
(grauer Gneiss) a onaj sa muscovitom “crven. 
Prema tomu je po mnenju Crednerovu crveni gnajz: 
1. Samo vrst velike obitelji gnajza bez biotita. 
2. On nije na nikoji poseban horizont vezan. 
Što se pako tiče eruptivne naravi crvenoga gnajza, to, misli g. 
Credner, da osim Freiberžke škole nigdje to mnenje nije koriena 
uhvatilo. 
Na ovu potonju opazku misli gosp. Stelener iz Freiberga da mora 
primietiti, da u pitanju crvenoga gnajza nemože biti govora o Frei- 
beržkoj školi, kako je to najbolje zasvjedočeno raznimi nazori u 
tom pitanju, koja je razvio Cotta s jedne strane a Miiller s druge. 
Pače već Cotta je jedan dio Kem gnajza pridielio archaičko- 
grupi formacije. 
Prof. Groth iz Strassburga razpravljao je zatim o njekoj mono- 
symmetričnoj rudi oblika i sastava orthoklasova, samo što je u njoj 
veći dio kalija zamienjen natronom. Prema tomu rezultatu bili bi 
silikati alumine i kalija te alumine i natrija dimorphni po ovoj 
schemi : 
monosymmetričan asiymmetričan 
(monokliničan) (trikliničan) 
K Alisre09; 
pana am, Bap 
Orthoklas Mikroklin 
(Deseloisaux) 
Na ALDRISTO: 
—-—-—_][(/(|đ—m—.;);.;.; BRP; :-.-.-.-._.[7][]_]_pw_-:"HdHHopJ:.o...d.op 
Natron-Orthoklas Albit. 
Zatim predlože gospoda FHochecorne i Beyrich novo izašle geolo- 
gičke karte koje izdaje pruski geologički zavod. 
Gosp. Trautschold iz Moskve predloži novu od Kokšarova opi- 
sanu rudu iz Urala, koju je taj mineralog prozvao Valujevit. 'Ta 
se ruda nerazlikuje po svojoj kemičkoj sastavini od Xanthophyllita 
ali se ledi rombično sa monokliničnim obličjem. Zatim dade isti 
ruski učenjak njekoliko geologičkih podataka iz ruskoga permo- 
karbona i iz prelaznih nasada izmedju jurske i kredne formacije. 
