IZVJEŠTAJ TAJNIKA P. MATKOVIĆA. 233 
slovnici, koju je čitao u svečanoj sjednici minule godine, doka- 
zuje, da se neimaju svi oblici, koji se ili u narodu govore, ili u 
piscih čitaju, primiti za književni jezik, već samo oni, za koje 
slovnica dokaže, da su prama nedvojbenim (jezikoslovnim) zakonom 
pravilni. Dieleć slovnicu na učenjačku i praktičku, razlaže obširnije 
zadaću praktičke slovnice, a sve to razvija akademik, da se raz- 
mišlja, kako bi se slovnički nauk olahkotio učenikom, jer da je 
obća tužba, da se uz pretanko tumačenje pojedinosti glavna stvar, 
naime sigurno znanje obćenitih pravila slabi. 
Pravi član dr. Jaromir Hanel čitao je izvod uvoda u statut 
spljetski, u kojem razpravljaše potanje o postanku i uzajemnom 
odnošaju pojedinih dielova spljetskih statuta i zakona. 'Tuj pako 
osobito iztakne vjesti, koje svjedoče, da su u Spljetu već prije 
nego je postao tako zvani stari statut grada Spljeta, dakle prije 
1312. godine, postojali i pisani zakoni. Govoreći o rukopisih spljet- 
skoga statuta, riešio je ujedno pitanje, da je statut spljetski prvo- 
bitno pisan latinski. 
I u radnji ovoga razreda steče si zasluge još jedan književnik, 
naime gosp. Luka Zima, profesor na gimnaziju u Varaždinu, pri- 
nesav razpravu o narodnoj metrici, koju dieli na tri diela. 
U prvom dielu pokazuje, da svi pisci, koji su do sad o našoj na- 
rodnoj metrici pisali, nalaze, da, ako se po običnom akcentu sti- 
ovih mjere, onda jih ima dosta velika množina nepravilnih. Mnogi 
pisci dokazivahu, da se narodni stih neosniva ni na kvantitetu; 
drugi opet da se kod opredieljivanja pravila narodne metrike pazi 
i na melodiju. U drugom dielu pokazuje, da nekoji od indoeurop- 
skih naroda prave stihove na temelju kvantiteta, drugi na temelju 
akcenta, negdje na obojem, a drugdje na nijednom, već na bro- 
jenju slovaka. Tu se pored različnosti na vidik iznose ona svojstva 
stihova, u kojih je naš narodan stih, gdje više gdje manje, nalik 
na stihove ostalih indoeuropskih naroda. U trećem se dielu poka- 
zuje, da je naš narodan stih na istom temelju osnivan, kao i kod 
drugih slovenskih naroda, što se vidi iz dodanih primjera, i to 
tako, da se tu pazi najviše na broj slovaka i na dierese, manje na 
običan akcenat, još manje ili nimalo na kvantitet. Temeljni narodni 
stih bio bi šestnaesterac, a iz njega mogu se gotovo svi ostali 
obrazci stiha proizvesti. Ritmički obrazci stiha opredieljeni su po 
narodnih napjevih. 

