IZVJEŠTAJ TAJNIKA P. MATKOVIĆA. ZN 
djuje za štampu pr. čl. i predsjednik dr. Fr. Rački, a ostale pr. 
čl. dr. J. Hanel. — Ova je akademija jednakom brig m nastojala 
i ove godine oko ostalih u pomenutoj osnovi navedenih historijskih 
posala, koje sam imao čast u izvještaju od prošle gcdine napome- 
nuti; ali ti poslovi spadaju po svojoj naravi medju one književne 
radnje ove akademije, koje će trajati više godina. 
U najnovije doba potražen je i put, kojim bi se najlasnijim na- 
činom mogli iznieti historički spomenici dubrovačkoga arkiva, koji 
su vele znameniti ne samo za našu užu domovinu, nego i za sve 
zemlje balkanskoga poluotoka. Imade nade, da taj put neće akade- 
mije izdati. | 
Osim ovih diela, koja spadaju u pomenute zbornike, izdala je 
akademija i druga znanstvena djela ili je podporom omogućila 
njihovo izdanje. Ove je godine izdana II. knjiga kornjaša 
trojedne kraljevine od pr. čl. dra. J. Schlossera. I jugo- 
slavenski imenik bilja od pr. čl. dra. B Suleka bio bi već 
doštampan, da poznata nesreća akademikova nije zategla štam- 
panje ovoga djela. A za djelo pr. čl. dra. Gj. Pilara, za fosilnu 
floru susedsku dogotavljaju se potrebite litografijske radnje, 
te imade izgleda, da će dojduće godine svjetlo ugledati. 
Posao oko hrvatskoga akademičkoga rječnika ove je 
godine znamenito napredovao, dočim se ne samo nastavlja sakup- 
ljanje gradje za rječnik, nego se je već i k uredjenju prešlo. Pravi 
član dr. Gjuro Daničić, od prvoga početka duša ovoga znanstye- 
noga podhvata, pristupivši redakciji toga velikoga djela, radi ne- 
umorno, riedkom uztrajnošću i strpljivošću to naznačujući djela, 
koja se imaju crpati, naznačujući pače i same rieči, to uredjujući 
sustavno pocrpanu gradju. Učinio se pače znatan korak napried, 
kada je po predlogu samoga urednika akademija izdala ,Ogled“, 
štampan kano rukopis, da i akademija sama i obćinstvo uzmognu u 
njem viditi ,kako se izradjuje rječnik i po tome, da bi se moglo 
za vremena odlučiti, ako bi se što za potrebno našlo, da bi se o 
tom poslu mogla i kritika čuti i sud se njezin za vremena upotrebiti ; 
da bi se moglo čuti i javno mišljenje i da bi se na to mišljenje 
mogla redakcija obzirati, koliko bi se god moglo složiti s naukom“. 
Po želji učenoga urednika akademija je nadalje pozvala nekoje pri- 
znane uglednike u lexikografiji i jezikoslovju, da joj svoj stru- 
kovnjački sud priobće o ,Ogledu“ djela, koje je od tolike važnosti 
za maš jezik i za mašu nauku, a s druge strane tako je ogromno 
i skupocieno, da zaslužuje proučenje svestrano. Već se njekoji 
