Brojanica*) 
ili 
drugih deset glagolskih zrnac. 
Drugo kolčnee. 
Predao u sjednici fulologičko-historičkoga razreda jugoslavenske akademije 
znanosti i umjetnosti 15 ožujka 1873 
PRAVI ČLAN FRAN KURELAC. 
IV 
Rvati. 
Uzeo sam u brojanicu i glagol rvati, najveć zato, da razvidimo, 
kako stoji s pravicom od naših književnikov poprimljenih rččij re- 
van, revnost, revnovati itd. Ko dobro razgleda obrazac oblikov i 
znamenov toga glagola i njegova svržja, čto ga malo nižje raza- 
strem, taj se uvčri, da s tom pravicom prem slabo stoji, 1 da ote 
u zao čas ter tolikom hitnjom poprimljene rčči, u onom obliku, u 
kojem su, našemu jeziku ni malo ne dolikuju. To su doseljenice iz 
Rusie,' er je na jeziku Moskovskom revnovat nadeifern, fi črgern, 
revnovdt po čem fix etmwa3 eiferu, revnovdt po kom auf einen eiferjiich= 
tig jein; rćvnost Gijer (zelus), revnivost (GSijerjućt (zelotypia) revnitel 
(Gijerer, revniteVnyj eifrig itd. Vsega toga u nas ne ima, van da po 
nutrnjoj sili jezika 1 po tudjem uzoru nove rčči utvorimo: rvan, 
rvatan, rvatljiv; vvnik, rvatnik, rvatelj; ronost, rvatnost, rvatljivost; a 
rvati (se) to imamo od starine, a lasno da je i rvatelj već iz čijega 
pera kapnuo (u Stuliću ima rvalac). Nu vse te rčči trčbalo bi vrčme 
# Vidi ,Rad“ knji. XX. 
! Ima toga obilato i u srbuljah: ,Asa car', jako i mater svoju An'nu 
d'šter' že Avesalomlju, zločstvovav'šu s'žeže og'njem', revnuje po zakonu 
gospod'nju itd.“ Daničić: Tri stare pritče. ,1I toliko revnite! pokaza se po 
zakonu gospodnj'u itd.“ Isti. 
RAD XXV. l 
