4 FR. KURELAC. 
Ner počne velmi rut (tovar) ne s šale ner s bilja, 
Da ga je gorom čut najmanje sto milja. Vetranić. 
2) mugire, de hominibus n. p. jako plakati. Krčani. 
Česa cić su ruli Turci, rukom ruče', 
Kada su začuli, da ih Krst potuć&š. — Budinić. 
3) mugire, de elementis n. p. morje rove ili buče. Krčani. 
B. 
rujati muklo kopati n. p. kao da nččto ruje izpod zemlje; ili: 
ova voda dere 1 ruje izpod ovoga brega, te vsako leto bolje na ovu 
stranu zanosi. Hrvati. 
v. refl. uzrujati se agitari: » Uzruja se čitavo primorje od Dubrov- 
nika do Bara.« Ljubiša. »Počne se i Crna Gora uzrujavati na ove 
primorske glasove.« Isti. 
subst. rutina ummigeš Ving; nugae; stvari poderane. Vuk. (rutina 
i putina. Bokelji). »Proučio je Šijake kao trgovce prodavaoce, a to 
nije ni rutina ni putina za pametna kupca.« Korajac. »Dobra, koja 
me čekaju, ne kaže li mi s. včra, da su Ičpša 1 veća, nego sve ove 
zemaljske rutine.« Cucerić. — rujba 1 rujbica buganca; Srojtbeule. 
Mik. Dellab. i Vuk. 
C. 
rukati (ili ručati)== rikati. Stul. boare. Belost. »Ki kako lav ru- 
kajuć itd.« Lukinić. »čovik (u mčdenoj peći Falarisevoj) veoma ža- 
lostno revaše 1 ručaše.« Bakšić. »Kakti ranjena oroslanka ručela je 
i drkala.« Habdelič. »Ne tuliko kričala, kuliko rčči ove ručala.« Isti. 
Ja ručat kako vo, kad je palicom bjen. < Marulić. 
zaručati einen Sdrei deg Sntjebeng aušitojjen: »Strašno zaruča i ves 
dreven posta.« Habdelič. x 
subst. ruk (i rukanje) daš Beheul. Sprađjiibb. 
Česa cić su ruli Turci rukom ručč. Budinić. 
— ruka daš Brummen deš Barem, vermwunbeten Odjen; mugitus. Vuk. 
— ručanje orosloslansko, oselsko, volovsko. Habd. i Belost. 
ae Raršvjatta: 
rvati v. n. 1) prorumpere, mit Semalt hervorbrechen : 
Nec Otbie kdi 2vu noć i dan 
Od suza dvi rike iz oči mojih van. —Ranjina. 
