BROJANICA. 9 
Gle orviattu: 
a. 
roviti einen rov graben; perfodio: otišao da rovi svinjama (da mogu 
do korenja izpod snčga ili ozeble ledine). Vuk. 
obroviti opasati kao žlčbom: »i da ih (jabuke, čto ih Amerika- 
nac u Indjiju na prodaju vozio) koliko toliko svčže uzdrži, naklada 
u ladju nččto leda, da s njim obrovi jabukami napunjene košare.« 
Bosiljak (dnevnik). 
uroviti n. p. krumpir t.j. staviti ga u trap (== rov) pod zemlju. 
Bunjevci. 
zaroviti se Tih vergraben: »Mećdo se zarovi u bujad.« Bosanci. 
rovati fodere (wiihlen). Stul. 
izrovati aufwiihlen : 
Da bi ova (Drava) ne učinila kvara, 
Niti polje, božjeg lipog dara, 
Izrovala itd. Osik kr. varoš. 
podrovati umnterwiiblen_ n. p. krtovi njivu podrovali. Hrvati. »kao 
da će od svakoga (našega) včtra krupa ih (Vlahe) obijati i strašna 
im oluja naše narodnosti kuće i kućišta podrovati.« Mih. Pavlinović. 
razrovati zerviihlen n. p. svinje sve su razrovale. Hrvati. 
G 
rovašiti zeidhnen, marfiren, noto n. p. krme. Vuk. »rovašiti janjce : 
odrizati im malo uha, da se mogu razlikovati od tudjih. Jedni raz- 
rižu, jedni odrižu malo uha, i ta se biližka zove rovaš.« Zora Dalm. 
d. 
rovackati cijteliren: »dvč kozice rovacka (lončar, trouglastom dašti- 
com).« Korajac. 
subst. rovenik (glagolska rčč) bunar. Stul. — rovica 1) trnokop 
za saditi loze; sarculus longus. Mik. (tako i danas u primorju). 
2) rovica krumpira (kućica). Hrvati. — rov 1) Die Xufgrabung uuter 
Dem. Sdnee. oder der gefrornen Grbe, Vuk. 2) der Graben.!' Istri). 3) 
! U starih Čehov 70v je bio, čto mi danas zovemo grob: 
Kdšč moj otčik, otčik mily ? 
Zahfeben v rovečce. —Rukop. Kralodv. 
