-BROJANICA. 15 
se.« Domentian. 3) cavere alicui: »Da grede (putujući trgovac) k 
stanjaninu, da mu preda konj i stan vas (baš game 9eug), da ga 
sbljude stanjanin s v'sčm.« Zak. Duš. (Možebit obljudovati to isto 
znamenuje: »Hako su do s'ga bili mirni i obljudovani 1 po sem 
sega takodjer da su mirni i obljudovani, ni od koga da im nije za- 
bava 1 dosada.« Mon. Serb. U Miklošiću ima obljudenije cautio). 
ubljusti tueri. Stul. 
Prijt ona (ljubav) kdi bude, Stvar je zla i prika, 
Od nje bog da ubljude Svakoga človika. Ranjina. 
Od samostavnikov ima u srbuljah bljuditelj 1 sbljuditelj custos (blju- 
stel' 1 bljustitel'. Nikl.) Tako s. Sava: »Čto bo i (eum) nareku v 
istinu ne doumčju? sbljuditelja li stadu svoemu . . .«? Ima 1 s'blju- 
denije custodia; Gemalrjam: »f 'vzložiše na nje rucč 1 položiše je o' 
sbljudenije na utrči, bč bo večer juže.« Apost. Šiš. Ima i bljuda 
patina: »Jedna bljuda tegli četiri litre.« Mon. Serb. U Mikalji ima 
bljudo (u jeziku crkvenom i bljud') sdčla, plitica, i bljudar  strugar, 
tornio itd. — U Zanottu čitao sam iznebljušice ex _ improviso, ne 
možebit u rukopisu njegova slovnika, nego u knjizi mu nekoj.« Po 
vsoj prilici bolje ju prevedč rekav sdčlac, er nejma glagola bljusti 
strugati, nego kako je od hraniti postalo shrana, pohrana, tako 1 od 
bljusti postalo bljudo itd. 
VII 
Blagodariti. 
Taj glagol u Srbalj ovaj mu je znamen, u Hrvatov onaj. Doka- 
žimo, da je to malda ne vsakad tako bilo, nit po naravi rčči inako 
bit moglo: er uzmi, čto je, pak uvidiš, čim je glagol već od davna 
na izmaku. 
blagodariti 1) gratias agere. Mikl. 
Blagodar:i, gospo, boga 
Er pod suncem nij mladosti, 
Ki čes' gledi toli mnoga. Cubranović. 
Otroci! hvalite gospodina boga, 
I blagodarite njega svemogoga. = Budinić. 
2) donar largamente; largiri. Mik.: »Koliko je veća naša potreba, 
toliko nas većma blagodari obilnos' od božje pomoći.« Gjurgjević. 
