BROJANICA. 17 
VIII 
Gojiti. 
O tom glagolu veće bi govoriti nego se misli, a ko se rad o tom 
uvčrit, čitaj po knjigah i novinah naših, ili uzmi u ruke Ičtopise 
Hrvatske, ter se o tom debelo osvčdoči, i uvidi, da 'e u nas sila 
rččij načinjućih 1 dočinjućih 1 mehkim suglasnikom 1 tvrdim. Oči- 
stimo gumance ter zapodčnimo! 
gojiti 1) allettare; aufziehen. Mik. 1 Vuk. 
Porasla je u Novi narandža, 
Gojila je Novkinja dčvojka. Nar. pčs. Srb. 
U svakoj prilici slikuješ, gospoje, 
Zloj zmiji ljutici, pustoši ka goje. < Bunić-Vučičević. 
Od krvi rodjena kraljeve gospoja 
U slavi gojena, čto sam sad, kdč li ja? — Vetranić. 
Služi onomu, ki saznati 
Trude i službu tvoju hoće ; 
(10) vinograd, ki će dati 
Neumrlo tebi voće. Ivanišević. 
Kdč ti, dobro mć veselo, 
Momu ufanju zelenomu 
Gojiš vččno voće zrelo. < Kanavelić. 
Včnci nam se goje posred rajske vlasti. Vitezović. 
abst. gojiti visoke misli = kučati visoko. Stul. 2) toviti; mćjten; 
sagino. 3) befrudhten: 
Kdi i Titio, slavna rika, 
Goji tekuć sčmo i tame 
Plodna polja uredjena (coltivati). = Vetranić. 
4) tveiden trop. 
Po prohodčh čim se šetam 
Svud požudan pogled gojim. Jak. Betondić. 
5) befćrdbern: To goji zal običaj = bej&rdert den Cittenverjall, govore 
Kastavci. 
Ki odgoni rati a ljubak mir goji. < Budinić. 
Nastoj dilovati dila, ka mir goje, 
I odtud bižati, kdi neskladi stoje. Isti. 
— gojiti se 1) pileger, betlem: 
RAD XXV. - 
