15 FR. KURELAC. 
Tu se goji (bolnik) tri nedilje dana. Nar. pčs. Krčka. 
Cvite plemeniti, dakle srdce moje! 
Hotij postaviti, kdino je i tvoje 
Prilipa gospoje, i milo ga sdruži 
Pri tvom, da se goje u ljubkoj zadruzi. < Mrsić, 
2) iiberhano neljmen : 
Kad otiču noge i stupala toje (ebenfall3) 
Kad nemoći mnoge kupe se i goje. — Hektorović. 
7 
— dogojiti gro zilehem : 
Moj cvetu covetiću, čo te ja dogojih, 
Kitice ni vrha s tebe ne ulomih. Nar. pčs, Krčka. 
—- izgojiti, izlččiti, izvidati : 
Najti hoću u svitu likari 
Ki će tebe mlada 22gojiti. Nar. pčs. ista. 
— nagojiti pflegen (čratlich) : 
Nagojila lica za ljubljenje. Nar. pčs. Srb. 
— odgojiti educare, erziehen. Stul. i Vuk. n. p. koji su nas rodili i 
odgojili itd. Moja mamo odgoja moja! u Kaštelima, kad nariču za 
mrtvčm. Vuk. Ko drži konje na dobroj odgoji, moraju dobri biti. 
Vuk. Odgojci čto su veći nego puzlići; grijdhlinge. 
Nij blaga nad blagom, ko sam bog odgoji (Budrišićku) 
Ni mila nad dragom, koga raj posvoji. = Mrnavić. 
— ogojiti utoviti; saginare. Mik. 
Nit je već prijat gost ni lačni napitan, 
Sasvim je pušćen post i zavit obilan ; 
Ni žedni napojen ni nagi odiven, 
Bolestni ogojen ni bosi obuven. Karnarutić. 
— pogojiti intr. zacčliti n. p. rane pogojit, verheilen. Primorci. trans. 
oporaviti : 
Je s' li pokojila (počinula) vrimena koji dil 
Je s! li pogojila ličca i obraz bil? Lučić. 
— razgojiti se 1) dippia anfiprojjen : 
Plemenitu ljubi vodi 
Razgojenu kako jelu. Nar. pčs. Srb. 
Dubrava (Dubrovnik) ova slavna svudi 
Opet zelen sva 'e primila, 
