20 FR. KURELAC. 
Srdce mi obajde 1 put radosti goj. — Budinić. 
Tač plah mladac (Sikem) čim n goju 
Sečni živčt s dragom ljubi (Dinom) 
Sa svčm pukom glavu svoju 
Cčć bludnoga dčla izgubi. Palmotić. 
U puka svaki duh u goju da stane 
Ter da se uzmaknu, da bunu ostave 
I u nju ne taknu itd. Vetranić. 
Sdravo sveti goju CBilanguna) sveta divojčice, 
Od k6 ne dostoju ja rit besidice itd. Budinić. 
Da ti, ki s perivoj, pun svake milosti, 
I milosrdja goj, pravde i svetosti (Krste) itd. Isti. 
Odlučih sa svime u pameti mojoj 
Ne slidit već taj goj ni lice himbeno. — Mrsić. 
Govore Krčani i Primorci: Kakav Ičpi yoj (Bilamgen)! n. p. vi- 
soko stablo itd. — ogoj 1) fomentum: 
Nemoj spat toliko, da veće bdit nastoj 
Jer spanje veliko grihom daje ogoj. < Marulić. 
A Hrvate bihu njegova dvora čas", 
I u njemu imihu svaki ogoj i vlas'. < Karnarutić. 
2) satisfactio, mitigatio : 
Kako trudan želi dostignut pokoja; 
Tlačan i veseli miloga ogoja itd... Mrsić. 
— ogoja Limdering : 
Kako da b' vam (pravednim) drago bilo 
410, ko trpi naše tilo, 
Naša duša tolikoje, 
KA ne ima jur ogoje; 
Da' većma se boli, jer svih 
Sad vas gleda tuj veselih. Marulić. 
— odgoj educatio; Grziehung: »Baštinu je svoju zapisao svu na odgoj 
mladih crkovnjaka.« St. Ivičević. — ugoj Qinderima, Stirfung : 
Na postilju ležem, al! mi ni pokoja, 
Almi ni pokoja ni srdeu ugoja. Nar. pčs. Krčka. 
— gojitelj (ica) educator (— ix). Mik. — gojnost i gojstvo placiditas, 
nutrimentum, fomentum. Stul. 
